ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення заяви про скасування судового наказу

23.06.25 Справа № 917/2093/24

Господарський суд Полтавської області у складі судді Ківшик О.В., розглянувши заяву вх. №8148 від 18.06.2025 представника Фізичної особи - підприємця Цемах Кріскентії Юріївни про поновлення строку та скасування судового наказу у справі №917/2093/24

за заявою Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" (вул. Польська, 2а, м. Полтава, 36008, )

до боржника Фізичної особи - підприємця Цемах Кріскентії Юріївни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з боржника Фізичної особи - підприємця Цемах Кріскентії Юріївни заборгованості за Індивідуальним договором про надання послуги з постачання теплової енергії від 01.12.2021 у розмірі 220 537,31 грн, з яких: 198 602,00 - основний борг; 3 517,71 грн - пеня; 3 709,58 грн - 3 % річних; 14 708,02 грн - інфляційні втрати,

установив:

28.11.2024 року від Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" до суду надійшла заява до боржника Фізичної особи - підприємця Цемах Кріскентії Юріївни про видачу судового наказу з вимогою про стягнення заборгованості за Індивідуальним договором про надання послуги з постачання теплової енергії від 01.12.2021 у розмірі 220 537, 31 грн, з яких: 198 602,00 - основний борг; 3517,71 грн - пеня; 3 709,58 грн - 3 % річних; 14 708,02 грн - інфляційні втрати (вх. №2189/24).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.11.2024 року справу № 917/2093/24 розподілено судді Ківшик О.В.

03.12.2024 судом видано судовий наказ про стягнення з Фізичної особи - підприємця Цемах Кріскентії Юріївни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ; опалювальний об`єкт: АДРЕСА_2 ) на користь Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства "Полтаватеплоенерго" (вул. Польська, 2а, м. Полтава, 36008, , р/р НОМЕР_2 АБ "Укргазбанк", МФО 320478) заборгованості за Індивідуальним договором про надання послуги з постачання теплової енергії від 01.12.2021 у розмірі 220 537, 31 грн, з яких: 198 602,00 - основний борг; 3 517,71 грн - пеня; 3 709,58 грн - 3 % річних; 14 708,02 грн - інфляційні втрати та 302, 80 грн витрат по сплаті судового збору.

19.01.2025 судовий наказ набрав законної сили та був отриманий стягувачем наручно 25.02.2025.

18.06.2025 через систему «Електронний суд» від представника боржника Фізичної особи - підприємця Цемах Кріскентії Юріївни надійшла заява вх. №8148 про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу та про скасування судового наказу Господарського суду Полтавської області від 03.12.2024 у справі №917/2093/24.

В поданій заяві боржник зазначає, що не отримувала копію судового наказу Господарського суду Полтавської області від 03.12.2024 у справі №917/2093/24, оскільки тривалий час проживає в Федеративній Республіці Німеччина. Про наявність судового наказу дізналася 17.04.2025, коли з її рахунку були списані грошові кошти на користь ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго". Боржник з вимогами стягувача не погоджується, вважає їх безпідставними та незаконними.

Розглянувши зазначену заяву, суд встановив.

Згідно з частиною першою та другою статті 156 Господарського процесуального кодексу України (в подальшому - ГПК України) після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу, або рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має. Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Так, статтею 42 ГПК України визначено права та обов`язки учасників судового процесу, зокрема учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази тощо.

Судом встановлено, що в дотримання приписів ст. 242 ГПК України, Господарським судом Полтавської області 04.12.2024 надіслано боржнику копію судового наказу разом з копією заяви стягувача про видачу судового наказу та доданими до неї документами.

Проте, вказані вище копії судового наказу та заяви повернулись до суду 23.12.2024 з відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання".

24.12.2024 судом повторно надсилалася боржнику копія судового наказу разом з копією заяви стягувача про видачу судового наказу та доданими до неї документами по справі №917/2093/24.

Вказані копії судового наказу та заяви повернулись до суду 03.01.2025 з відміткою пошти "адресат відсутній за вказаною адресою".

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Фізична особа - підприємець Цемах Кріскентія Юріївна зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, копія судового наказу надсилалась боржнику рекомендованим листом на адресу його місця реєстрації.

Слід зазначити, що до повноважень господарських судів не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців або місця проживання фізичних осіб учасників судового процесу.

Згідно з п.5 ч.6 ст.242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, суд вчинив усі покладені на нього законодавством обов`язки щодо належного повідомлення боржника за місцем його реєстрації, а отримання поштової кореспонденції залежало від волевиявлення заявника.

Тому боржник був належним чином повідомлений про видачу судового наказу у справі №917/2093/24.

Відповідно до статті 157 ГПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Згідно з частинами першою, п`ятою-сьомою статті 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Отже, з урахуванням статті 116 ГПК України та статті 157 ГПК України, останнім днем для подання заяви про скасування судового наказу від 03.12.2024 у справі №917/2093/24 є 14.01.2025 (29.12.2024 є днем проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження).

Відповідно до ч. 1 статті 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За приписами ч. 7 статті 119 ГПК України про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Відповідно до ч. 2 ст. 158 ГПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст. 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

У разі здійснення підприємницької діяльності особа має усвідомлювати, що така господарська діяльність здійснюється нею на власний ризик, особа має здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків в результаті тих чи інших її дій та самостійно приймати рішення про вчинення (чи утримання від вчинення) таких дій.

Якщо обидві сторони правочину є суб`єктами господарської діяльності (професійними комерсантами, підприємцями), стандарти усвідомлення ризиків при вчиненні відповідного правочину є іншими, ніж у випадку, якщо б стороною правочину були дві фізичні особи, або суб`єкт господарювання та пересічний громадянин. Стандарт розумної та обачливої поведінки комерсанта набагато вищий, порівняно зі стандартом пересічної розумної людини.

Подібна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №910/17876/19.

Дослідивши зміст заяви, суд дійшов висновку, що матеріали заяви не містять доказів припинення підприємницької діяльності боржником на території України, доказів перебування та навчання боржника за межами території України протягом періоду існування спірних правовідносин та розгляду заяви про видачу судового наказу у цій справі з урахуванням приписів Конвенції, що скасовує вимогу про легалізацію іноземних офіційних документів від 05.10.1961, або Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, тобто заявником не доведено об`єктивну неможливість подання заяви про скасування судового наказу саме у встановлений законом процесуальний строк. Отже, відсутні обставини, які в розумінні чинного законодавства можуть бути визнані поважними причинами пропуску процесуального строку.

Відтак, оскільки боржником не наведено причин, які об`єктивно перешкоджали б останньому звернутися до суду із заявою про скасування судового наказу від 03.12.2024 у справі № 917/2093/24 у встановлений строк, та не надано належних та допустимих доказів на їх підтвердження, правові підстави для поновлення пропущеного строку на подання відповідної заяви відсутні, а тому суд відмовляє у задоволенні заяви про поновлення процесуального строку.

Таким чином, заява про скасування судового наказу підлягає поверненню боржнику.

Керуючись статтями 119, 157, 158, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Фізичній особі - підприємцю Цемах Кріскентії Юріївні у поновленні процесуального строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу від 03.12.2024 у справі № 917/2093/24.

2. Повернути Фізичній особі - підприємцю Цемах Кріскентії Юріївні заяву про скасування судового наказу по справі № 917/2097/24.

Додаток: заява про поновлення строку та скасування судового наказу (вх. №8184 від 18.06.2025).

Ухвалу підписано 23.06.2025.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені ст. 254-259 ГПК України.

Суддя О.В. Ківшик