ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

16 червня 2025 року Справа № 924/936/24

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Петухов М.Г., суддя Мельник О.В. , суддя Олексюк Г.Є.

секретар судового засідання Приступлюк Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

на рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025

(ухвалене о 15:51 год. у м. Хмельницькому, повний текст складено 06.03.2025)

у справі № 924/936/24 (суддя Муха М.Є.)

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура"

про стягнення 3 090 999 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

про стягнення 8 968 415 грн 44 коп.

за участю представників сторін:

від ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" - не з`явився;

від ТОВ "Хмельницька мануфактура" - Цурка Н.О.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" звернулося до Господарського суду Хмельницької області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" про стягнення 3 090 999 грн, з яких: 1 682 799 грн. пені та 1 408 200 грн. 20% штрафу.

Позов обґрунтований неналежним виконанням ТОВ "Хмельницька мануфактура" умов Договору №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, в частині надання товаросупровідних документів (сертифікату якості продукції) на поставлений товар.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" заявило зустрічний позов про стягнення з ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 07.01.2025) 8 968 415 грн 44 коп. з яких: 7 041 000 грн заборгованості за поставлений товар, 983 239 грн 10 коп. пені, 209 509 грн 67 коп. 3% річних та 734 666 грн 67 коп. інфляційні втрати.

Зустрічний позов мотивований неналежним виконанням ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" своїх обов`язків за Договором №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023 щодо оплати отриманого товару.

Господарський суд Хмельницької області рішенням від 25.02.2025 у справі № 924/936/24 відмовив у задоволенні первісного позову. Зустрічний позов задовольнив частково. Стягнув з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" 7 041 000 грн заборгованості за поставлений товар, 858 194 грн 02 коп. пені, 209 509 67 коп. 3% річних, 734 666 грн 67 коп. інфляційних втрат та 132 656 грн 32 коп. витрат із сплати судового збору. В стягненні 125 048 грн 08 коп. пені відмовив.

Відмовляючи в задоволенні первісного позову, суд вказав, що матеріалами справи не підтверджено звернення первісного позивача до постачальника, у порядку встановленому договором, із претензією щодо якості отриманого товару або повідомленням для складання рекламаційного акту, а натомість із наявних у справі доказів вбачається факт прийняття товару без будь-яких зауважень та претензій підтверджується підписом довіреної особи покупця на видатковій накладній та печаткою покупця.

Розглядаючи зустрічні позовні вимоги про стягнення 7 041 000 грн, суд вказав про те, що матеріалами справи підтверджується невиконане покупцем зобов`язання за договором поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023 в вказаній сумі, а доказів оплати вказаної суми заборгованості відповідачем за зустрічним позовом не надано, у зв`язку із чим суд задовольнив зустрічний позов в цій частині.

Також, з огляду на допущене порушення зобов`язання, перевіривши 3% річних та інфляційних, суд вказав що останні обраховано правомірно та обґрунтовано, а тому дійшов висновку про задоволення зустрічного позову в цій частині в повному обсязі.

Задовольняючи частково вимоги зустрічного позову в частині стягнення нарахованої пені суд вказав про допущену помилку, а саме неправильне підбиття загальної суми пені в розрахунку.

Розглядаючи спірні правовідносини місцевий господарський суд застосував відповідні положення ст. ст. 11, 509, 525, 526, 530, 546, 547, 549, 551, 610, 626, 627, 628, 655, 662, 664, 666, 673, 675, 690, 712 Цивільного кодексу (далі - ЦК України), ст. ст. 193, 231 Господарського кодексу України, ст. ст. 1, 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність"

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" звернулося з апеляційною скаргою до Північно-західного апеляційного господарського суду, відповідно до якої просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24, скасувати вказане рішення в частині відмови в первісному та в частині задоволення зустрічного позову, та ухвалити нове рішення, яким первісний позов задовольнити, а в задоволенні зустрічного позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована таким.

За змістом п. 2.3 договору поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023 товар повинен мати сертифікат відповідності, копію якого Постачальник зобов`язаний передати Покупцю разом із відповідною партією Товару. Пунктом 3.3. Договору сторони погодили, що Постачальник разом із партією товару повинен надати наступні документи: видаткову накладну, сертифікат відповідності виробника (належним чином завірену копію).

09.08.2024 ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" звернувся до ТОВ "Хмельницька мануфактура" з листом-вимогою про надання покупцю, не пізніше 20.08.2024 сертифікатів відповідності на індивідуальне обмундирування (35810000-5) (Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7 (без нарукавних знаків "Державний прапор України до польової форми" захисних кольорів 30*45мм), яке було поставлено згідно видаткової накладної №57 від 26.12.2023.

20.08.2024 ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" направлено на адресу ТОВ "Хмельницька мануфактура" лист про розірвання договору №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, у зв`язку з непередачею сертифікатів відповідності на товар покупцю у визначений договором строк та стягнення з постачальника пені та штрафу.

Поряд з цим, матеріали справи не містять, а відповідачем за первісним позовом не надано доказів, що останній, як постачальник товару, в силу приписів ч.1 ст.666 ЦК України передав покупцю відповідні документи на товар.

Суд першої інстанції помилково не врахував положення ч.2 ст.666 ЦК України, згідно якої якщо приналежності товару або документи, що стосуються товару, не передані продавцем у встановлений строк покупець має право відмовитися від договору купівлі-продажу та повернути товар продавцеві.

Місцевий господарський суд прийшов помилкового висновку, що при ненаданні постачальником супроводжуючих документів на підтвердження якості товару покупець не міг відмовитись від договору поставки.

Крім того, ТОВ "Хмельницька мануфактура" не надано відповідних документів і під час розгляду справи в суді першої інстанції, а тому первісний позивач правомірно відмовився від договору поставки тп відсутні підстави для стягнення з нього спірної заборгованості у розмірі 7 041 000 грн. Як наслідок, скаржник вважає безпідставними висновки суду першої інстанції з приводу настання обов`язку покупця з оплати товару.

Отже, зустрічні позовні вимоги про стягнення заборгованості у заявленому розмірі на думку скаржника не підлягають задоволенню.

Безпідставними є висновки суду першої інстанції з приводу того, що передбачена пунктами 10.8. та 10.10. договору поставки відповідальність може настати за умови прострочення поставки певного обсягу товару, оскільки це суперечить змісту умов договору і суті спірних правовідносин.

Суд першої інстанції застосувавши до покупця штрафні санкції за прострочення оплати товару не врахував фактичні обставини справи, дії постачальника, які унеможливили оплату товару за відсутності передачі відповідних товаросупровідних документів та арешт накладений на рахунки скаржника, що свідчить про відсутність вини як складової підстави для застосування відповідальності у вигляді нарахування пені.

За наведеного скаржник вважає, що ухвалюючи рішення, суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, порушив норми процесуального права, а також не у повному обсязі з`ясував обставини, що мають значення для справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" в запереченнях на апеляційну скаргу вказує, що в порушення умов Договору поставки № 15/12/23Б-КЛП протягом 15-ти календарних днів після відвантаження товару покупцем не здійснено оплати вартості отриманого товару, як не здійснено і до цього часу.

Доказів протилежного представник ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" під час розгляду справи не довів, як і не довів факту повернення товару.

Через 8 місяців після настання строку оплати за Договором поставки № 15/12/23БКЛП адвокат на підставі ордеру здійснює відмову від договору, керуючись ст. 666 ЦК України відмовляється від договору.

Лист від 20.08.2024 про відмову від договору підписано адвокатом Романюком І.М. на підставі ордеру від 09.08.2024 складеному на підставі договору № 241 від 13.03.2024, тобто, відмову від договору вчинено особою, яка не мала на вчинення такого правочину жодних повноважень.

Факту прострочення замовленого обсягу товару скаржником не доведено, а отже передбачена пунктом 10.8. Договору відповідальність не може бути застосована.

Пункт 10.10 Договору поставки № 15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023 передбачено право покупця на отримання від постачальника штрафу в розмірі 20 % від суми Договору лише у випадку односторонньої відмови постачальника від виконання своїх обов`язків. Судом встановлено, що скаржником не надано доказів вчинення ТОВ "Хмельницька мануфактура" дій/бездіяльності, які б свідчили про односторонню відмову останнього від виконання обов`язків за договором, що мало наслідком відмову у стягненні заявленого до стягнення штрафу.

Підсумовує, що факт отримання товару 26.12.2023 не спростовано скаржником, доказів повернення товару станом на дату ухвалення оскаржуваного рішення до матеріалів справи не надано, а отже судом вірно застосовано норми права при ухваленні рішення про задоволення зустрічного позову.

Вважає, що обставини покладені в основу апеляційної скарги спростовується встановленими судом першої інстанції обставинами та матеріалами справи.

З врахуванням викладеного просить апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" залишити без задоволення, рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24 залишити без змін.

Скаржник подав суду додаткові пояснення, в яких вказує, що суд першої інстанції залишив поза увагою, що матеріали справи, в тому числі і видаткова накладна №57 від 26.12.2023, підтверджують невиконання ТОВ "Хмельницька мануфактура" своїх зобов`язань щодо передачі сертифікатів відповідності на товар разом з партією товару.

Однак, суд першої інстанції виходив з того, що передбачена пунктами 10.8. та 10.10. Договору відповідальність (нарахування пені) може настати тільки за умови прострочення поставки певного обсягу товару.

В той же час, за змістом відповідних положень договору відповідальність визначена за порушення зобов`язань передбачених договором поставки і строк виконання яких у ньому визначено, а не виключно в частині зобов`язань щодо строків поставки товару.

Щодо стягнення з ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" вартості товару поставленого ТОВ "Хмельницька мануфактура", то суд першої інстанції застосувавши до відповідача за зустрічним позовом штрафні санкції за прострочення оплати товару не врахував фактичні обставини справи, дії постачальника, які унеможливили оплату товару за відсутності передачі відповідних товаросупровідних документів та арешт накладений на рахунки скаржника, що свідчить про відсутність вини як складової підстави для застосування відповідальності у вигляді нарахування пені та мало бути оцінено судом першої інстанції.

Суд першої інстанції залишив поза увагою, що нарахування на суму вартості товару пені, 3% річних та інфляційних втрат є безпідставними, оскільки ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" було акцентовано увагу, що саме дії ТОВ "Хмельницька мануфактура" зумовили ту обставину, що такий товар до цього часу неоплачений Міністерством оборони України (не надано товаросупровідні документи на товар).

Суду першої інстанції з відзивом надавалась ухвала слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 04.01.2024 у справі № 463/10027/23 про арешт накладений на всі рахунки ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" у зв`язку з досудовим розслідуванням питання поставки неякісного товару, в тому числі поставленого ТОВ "Хмельницька мануфактура", який не скасовано і по сьогодні і виключав можливість перерахуванням коштів за поставлений товар в будь-якому випадку.

На думку скаржника, вказані обставини, як і в цілому недобросовісна поведінка ТОВ "Хмельницька мануфактура", яка на сьогодні зумовила звернення до суду прокурора в інтересах Міністерства оборони України з приводу стягнення штрафних санкцій за товар, який поставлений, в тому числі ТОВ "Хмельницька мануфактура", виключає можливість застосування штрафних санкцій у розмірі заявлених постачальником.

Крім того, скаржник просить при апеляційному розгляді, у разі залишення без змін рішення суду першої інстанції в частині стягнення оплати за товар, надати доводам скаржника оцінку в контексті їх значення для вирішення питання про зменшення судом розміру неустойки.

В судових засіданнях Північно-західного апеляційного господарського суду 27.05.2025 та 16.06.2025 представниця ТОВ "Хмельницька мануфактура" заперечила проти доводів апеляційної скарги, з підстав викладених в запереченнях на неї. Просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24 залишити без змін.

В судове засідання 16.06.2025 представник скаржника не з`явився.

Враховуючи приписи ст.ст. 269, 273 ГПК України про межі та строки розгляду апеляційних скарг в апеляційній інстанції, той факт, що скаржник був належним чином та своєчасно повідомлений про дату, час та місце судового засідання, про що свідчать довідки про доставку електронних листів (т. 2, а. с. 220-221), а також те, що явка представників сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалася, колегія суддів визнала за можливе завершувати розгляд апеляційної скарги за відсутності представника скаржника.

Дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представника ТОВ "Хмельницька мануфактура", перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при ухваленні рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржене рішення суду першої інстанції залишити без змін, виходячи з такого.

Судом апеляційної інстанції встановлено та як убачається з матеріалів справи, що 15.12.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Хмельницька мануфактура" (далі постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" (далі - покупець) було укладено Договір поставки №15/12/23Б-КЛП (далі Договір; т. 1, а. с. 7-10), відповідно до якого постачальник зобов`язується систематично протягом строку дії договору постачати і передавати у власність покупцю товар, визначений у Специфікації до цього договору (далі - товар), а покупець прийняти та своєчасно здійснювати його оплату на умовах договору.

Згідно з пунктом 1.2. договору, товар поставляється постачальником покупцеві партіями, на кожну партію товару покупець виписує товарну накладну.

Поставка товару здійснюється окремими партіями, асортимент, комплектність, кількість та ціна товару в яких погоджується сторонами шляхом виставлення рахунку на поставку товару відповідно до умов, викладених в розділі 3 ("Умови поставки Товару") цього договору (пункт 1.4. договору).

За умовами п. п. 2.1.-2.4. Договору загальна кількість, асортимент, комплектність товару, що підлягає поставці, погоджена між постачальником та покупцем до підписання цього договору. Підтвердженням комплектності товару з боку постачальника є відповідна накладна на товар.

Постачальник гарантує відповідність товару згідно вимогам діючих стандартів, технічних умов, згідно з чинним законодавством України протягом всього гарантійного строку експлуатації та зберігання, відповідно до умов нормативної або/та технічної документації на товар та діючих нормативно-правових актів, при дотриманні споживачем умов та правил експлуатації та зберігання товару. Гарантійні строки на товар встановлені у нормативній або/та технічній документації на товар. Товар, що постачається, повинен відповідати вимогам нормативної або/та технічної документації на товар та робочому зразку. Товар, що не відповідає вимогам, встановленим у нормативній або/та технічній документації на товар, та робочому зразку, прийманню не підлягає. (пункт 2.2. договору).

Товар повинен мати сертифікат відповідності, копію якого постачальник зобов`язаний передати покупцю разом із відповідною партією товару.

Під час приймального контролю товару за якістю покупець здійснює технічний огляд товару, під час якого перевіряє пакування, маркування, комплектність, зовнішній вигляд та лінійні виміри товару згідно з вимогами нормативної або/та технічної документації та його відповідність робочому зразку.

Для здійснення технічного огляду застосовується вибірковий контроль партії товару. Вибірка проводиться шляхом простого випадкового відбирання (додатково повинна виконуватись пропорційність виробів у вибірці за зростами та розмірами) від кожної пред`явленої партії товару, зазначеної в оголошенні.

Якщо за результатами технічного огляду вибірки товару виявлено хоча б одну одиницю товару із дефектом(-ами) або/та кількість одиниць товару із невідповідностями, яка дорівнює або більше бракувального числа, то партія вважається неприйнятною та такою, що не підлягає прийманню.

Пунктом 3.1. Договору сторони домовилися, що постачальник зобов`язується поставити і відвантажити 4 709 одиниць відповідного товару до 31.12.2023.

Датою поставки є дата передачі товару (партії товару) покупцю, зазначена в товаро-супровідних документах на товар (видаткова накладна). (пункт 3.2. договору).

Постачальник разом із партією товару повинен надати наступні документи: видаткову накладну, сертифікат відповідності виробника (належним чином завірену копію). (пункт 3.3. договору).

Згідно з пунктом 3.5. договору поставка товару здійснюється шляхом вивозу за рахунок постачальника, силами постачальника (умови ОБР, місто Хмельницький, вул. В.Чорновола, 39).

Відповідно до п. 3.7-3.9. Договору приймання товару покупцем за кількістю підтверджується видатковою накладною. Після приймання товару за кількістю, претензії покупця щодо кількості, пакування чи зовнішнього вигляду товару не приймаються. Датою поставки партії товару вважається дата видаткової накладної, підписаної з обох сторін. Право власності та ризики, на партію товару, переходять від постачальника до покупця після підпису видаткової накладної, що свідчить про отримання партії товару уповноваженою особою покупця.

Відповідно до пункту 5.1. Договору загальна сума даного договору складає загальну вартість поставленого товару, яка зазначена в усіх рахунках-фактурах, які були виставлені постачальником для оплати покупцю по даному договору та інших додатках до цього договору та у видаткових накладних постачальника.

Згідно з пунктами 5.2., 5.3., 5.5. Договору розрахунок за цим договором (100% вартості) здійснюється в термін не більше 15-ти календарних днів після відвантаження товару. Оплата товару здійснюється покупцем шляхом безготівкового банківського переказу грошових коштів на поточний рахунок постачальника. Датою оплати товару вважається дата зарахування грошових коштів, сплачених покупцем за товар, на поточний рахунок постачальника.

За умовами п. п. 6.2.-.6.3. Договору якщо при поставці товару, виявлено невідповідність якості, кількості, повноти, упаковки товарів вимогам передбачених стандартами, технічними умовами, договором або даними, зазначеними на маркуванні упаковки, а також у відповідних документах, що засвідчують кількість та якість товару, або, якщо виявлено відсутність товаросупровідних документів, покупець зобов`язаний негайно повідомити про це постачальника. За фактом виявлених невідповідностей сторони зобов`язані скласти Акт, у якому зазначити кількість перевіреного товару і характер виявлених недоліків, а також у товарно-транспортній та видатковій накладній повинні бути зроблені відповідні коригування. Акт і товарно-транспортна накладна підписуються представниками сторін.

Постачальником не приймаються до уваги претензії покупця та не проводиться заміна товару, якщо після його прийомки на ньому були виявлені механічні пошкодження або якщо товар був зім`ятий чи сплющений внаслідок його завантаження, розвантаження чи транспортування та у подальшому використанні Товару Покупцем.

Відповідно до пункту 7.1.1. Договору покупець зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати товар відповідно до Розділу 5 цього Договору;

Постачальник зобов`язаний, з поміж іншого, надати товар для приймання одержувачу покупця разом з усіма документами, необхідними для того, щоб прийняти товар на умовах договору (п. 7.4.3 Договору).

Пунктом 10.3. Договору визначено, що у випадку порушення строку оплати товару, покупець сплачує постачальнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України (що діяла у період за який сплачується пеня), від несплаченої суми за кожний день прострочки.

Згідно з п. 10.7. Договору, у разі виявлення протягом гарантійного строку невідповідність товару якості та/або комплектності вимогам встановленим нормативною або/ технічною документацією, одержувач товару направляє письмове повідомленням постачальнику щодо такого товару.

Порядок направлення (передачі) повідомлення визначає одержувач товару.

У повідомленні про виклик постачальника, одержувач товару вказує найменування та адресу одержувача товару, дані про товар, договір, за яким товар отримано, основні дефекти, виявлені в товарі, способи їх усунення (силами постачальника).

Уповноважений представник постачальника зобов`язаний з`явитися за викликом одержувача товару не пізніше двох робочих днів після отримання повідомлення, якщо в ньому не вказаний інший термін явки.

Постачальник протягом доби з моменту отримання такого повідомлення письмово повідомляє одержувачу товару про дату та час прибуття свого уповноваженого представника для складання рекламаційного акту.

Для складання рекламаційного акту в двосторонньому порядку одержувач товару створює комісію зі своїх представників, в роботі якої бере участь уповноважений представник постачальника.

У разі неприбуття уповноваженого представника постачальника комісія складає односторонній рекламаційний акт. В такому випадку комісія складається з представників одержувача товару.

В рекламаційному акті вказують всі дані про дефектний товар та додаткові дані, які необхідні для підтвердження дефектів (некомплектність) продукції, відновлення і задоволення рекламації.

У разі складання одностороннього рекламаційного акту до нього прикладають завірену в установленому порядку копію повідомлення про виклик уповноваженого представника постачальника, а в акті вказують про неявку уповноваженого представника постачальника у встановлений термін.

Акт рекламації підписують всі члени комісії та уповноважений представник постачальника.

Уповноважений представник постачальника, у разі незгоди із змістом акту рекламації зобов`язаний підписати акт із застереженням про незгоду і викласти окрему думку. З особливою думкою повинні бути ознайомлені всі члени-комісії.

Одержувач товару в 1-денний термін після складання рекламаційного акту зобов`язаний направити його постачальнику та покупцю. Один екземпляр рекламаційного акту залишається у одержувача товару.

Рекламаційний акт, отриманий постачальником, повинен бути не пізніше ніж у 2-денний термін з дня його отримання розглянуто ним з метою усунення виявлених дефектів товару.

Про прийняте рішення постачальник в письмовій формі повідомляє покупця товару.

Рекламацію вважають задоволеною, якщо товар замінено (доукомплектовано) і доставлено одержувачу товару та оформлено акт задоволення рекламації.

Згідно з п. 10.8. Договору, за порушення строків виконання зобов`язання постачальник сплачує покупцю пеню у розмірі 0,1% від вартості товару з яких допущено прострочення виконання за кожен день прострочення. За прострочення понад 30 календарних днів з постачальника додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості невчасно поставленого товару.

У разі односторонньої відмови постачальника від виконання своїх зобов`язань по договору, постачальник зобов`язаний сплатити покупцю штраф у розмірі 20 % від суми договору (п. 10.10. Договору).

Строк виконання зобов`язань з дати його підписання сторонами і діє до 31.12.2023 року (включно), а в частині проведення розрахунків до повного їх завершення (п. 13.1. Договору).

Також, 15.12.2023 сторонами договору підписано також Специфікацію 1, відповідно до якої постачальник зобов`язався передати покупцю індивідуальне обмундирування (35810000-5) (Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7 (без нарукавних знаків "Державний прапор України до польової форми" захисних кольорів 30*45мм), яке має відповідати ТУ У 14.1-8:2015, повідомлення про зміни №3, в кількості 4 694, загальною вартістю 7 041 000 грн (а. с.11-12).

Також, 18.12.2023 ТОВ "Хмельницька мануфактура" (покупець) укладено договір поставки №18/12/23 з ТОВ "Виробничо-комерційне товариство "Безпечний світ" (постачальник), відповідно до пункту 1.1. якого постачальник зобов`язується систематично протягом строку дії договору постачати і передавати у власність покупцю товар, визначений у Специфікації до цього договору, а покупець прийняти та своєчасно здійснювати його оплату на умовах договору (т. 1, а. с. 43-46).

18.12.2023 сторонами договору №18/12/23 від 18.12.2023 підписано також Специфікацію 1, відповідно до якої постачальник зобов`язався передати покупцю індивідуальне обмундирування (35810000-5) (Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7 (без нарукавних знаків "Державний прапор України до польової форми" захисних кольорів 30*45мм), яке має відповідати ТУ У 14.1-8:2015, повідомлення про зміни №3, в кількості 4709, загальною вартістю 6 357 150 грн. Умови поставки: DDP: м. Хмельницький, вул. Ярослава Мудрого, буд. 2/4 (т. 1, а. с. 47).

Відповідно до видаткової накладної №46 від 25.12.2023, на виконання умов договору поставки від 18.12.2023, ТОВ "Виробничо-комерційне товариство "Безпечний світ" передало, а ТОВ "Хмельницька мануфактура" прийняло - Індивідуальне обмундирування (Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7 (без нарукавних знаків "Державний прапор України до польової форми" захисних кольорів 30*45мм)", в кількості 4 709, за ціною 1 350 грн., на суму 6 357 150 грн. Видаткова накладна підписана представниками сторін та скріплена відтисками їх печаток без зауважень (т. 1, а. с. 47 на звороті).

26.12.2023 на виконання умов договору поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, відповідно до видаткової накладної №57, ТОВ "Хмельницька мануфактура" передало, а ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" прийняло - костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7 (без нарукавних знаків "Державний прапор України до польової форми" захисних кольорів 30*45мм)", в кількості 4694, за ціною 1 500 грн., на суму 7 041 000 грн. Видаткова накладна підписана представниками сторін та скріплена відтисками їх печаток без зауважень (т. 1, а. с. 95).

Пізніше, 09.08.2024 адвокат Романюк Іван Миколайович в інтересах ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" звернувся до ТОВ "Хмельницька мануфактура" з листом-вимогою про надання покупцю, не пізніше 20.08.2024 сертифікатів відповідності на індивідуальне обмундирування (35810000-5) (Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7 (без нарукавних знаків "Державний прапор України до польової форми" захисних кольорів 30*45мм), яке було поставлено згідно видаткової накладної №57 від 26.12.2023. В підтвердження надіслання листа постачальником долучено до позовної заяви опис у цінний лист, накладну АТ "Укрпошти" №855 та фіскальний чек від 11.08.2024 (т. 1, а. с. 12 на звороті - 16).

У відповідь на зазначене звернення, ТОВ "Хмельницька мануфактура" повідомило адвоката Романюка І.М., що разом з видатковою накладною 26.12.2023 на виконання вимог п. 2 Договору поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, ТОВ "Хмельницька мануфактура" передано ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" товаросупровідні документи, серед яких, зокрема, протокол випробувань продукції №142-Л/23 від 20.06.2023 та №173-Л/23 від 04.07.2023 та висновок санітарно-епідеміологічної експертизи від 28.12.2023 №12.2-18-1/9987 на підтвердження відповідності товару вимогам Специфікації №1 від 15.12.2023. Зазначило, що ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" не повідомляло про втрату зазначених документів. Вказано про невідповідність запиту вимогам Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", та зазначено, що відповідні копії повторно будуть надані уповноваженому представнику ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" (т. 1, а. с. 42).

20.08.2024 адвокатом Романюком Іваном Миколайовичем в інтересах ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" направлено на адресу ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" лист про розірвання договору №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, у зв`язку з непередачею сертифікатів відповідності на товар покупцю у визначений договором строк та стягнення з постачальника пені та штрафу. В підтвердження надіслання листа постачальником долучено до позовної заяви опис у цінний лист в штампом пошти від 21.08.2024, накладну АТ "Укрпошти" №823 та фіскальний чек від 21.08.2024 (т. 1, а. с. 17 на звороті - 18).

За таких обставин, ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" звернулося до суду із первісною позовною заявою.

В свою чергу, ТОВ "Хмельницька мануфактура" пред`явив зустрічний позов.

Крім того, матеріали справи містять:

- протокол випробувань продукції №142-Л/23 від 20.06.2023 затверджений начальником випробувальної лабораторії Державного підприємства "Львівський науково виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації", відповідно до якого: за перевіреними показниками представлені зразки - Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7, (виробленої ТОВ "Виробничо-комерційне товариство "Безпечний світ") відповідають вимогам ТУ У 14.1-8:2015, "Костюм літній польовий - КЛП. Технічні умови" зі сповіщенням про зміни №3; Протокол випробувань продукції №173-Л/23 від 04.07.2023 (т. 1, а. с. 49-53, 74-79).

- висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 28.07.2023 №12.2-18-1/9987, згідно з яким костюм літній польовий відповідає вимогам діючого санітарного законодавства України (т. 1, а. с. 79).

- Договір №286/3/23/114 від 23.02.2023 про закупівлю для державних потреб товарів речової служби (за кошти Державного бюджету України) укладений між Міністерством оборони України та ТОВ "Будівельний альянс Монтажпроект" про закупівлю індивідуального обмундирування (35810000-5) (Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7 (без нарукавних знаків "Державний прапор України до польової форми" захисних кольорів 30*45мм) в кількості 100 000 комплектів на суму 166 500 000 грн (т. 2, а. с. 17-23).

- ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 04.01.2024 у справі № 463/10027/23, ухвали Печерського районного суду міста Києва від 13.11.2024 у справі №757/51968/21-к, від 28.10.2024 у справі №757/49656/24-к, від 22.01.2024 у справі №757/2847/24-к, від 14.03.2024 у справі №757/11610/24-к, від 12.04.2024 у справі №757/16646/24-к, від 06.06.2024 у справі №757/25440/24-к, від 11.07.2024 по справі №757/31035/24-к, ухвалу Північно-західного апеляційного суду від 23.12.2024 у справі №902/572/24 (т. 1, а. с. 129-143, 155, 239-256; т. 2, а. с. 1-6);

- Контракт купівлі-продажу №21032023BD від 21.03.2023 укладений між продавець: DEXXON ENERJI VE TICARET A.S м. Стамбул, Туреччина та ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект" із специфікаціями та вимогою (т. 1, а. с. 197-207);

- висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №3316/24-5 від 14.06.2024, проведеної в межах кримінального провадження експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Вікторією Сорокіною, згідно з яким встановлено, що "надані на дослідження вироби поставлені за умовами укладених договорів, зокрема від 23.02.2023 №286/3/23/114 не можуть використовуватись за своїм цільовим призначенням, оскільки не відповідають вимогам, які наведені в ТУ У 14.1-8:2015 (повідомлення про зміни №3) "Костюм літній польовий - КЛП" (т. 2, а. с. 24-77).

Аналізуючи встановлені обставини справи та переглядаючи спірні правовідносини на предмет наявності правових підстав для задоволення первісних та/або зустрічних позовних вимог, суд апеляційної інстанції приймає до уваги такі положення діючого законодавства з урахуванням фактичних обставин справи.

Щодо первісного позову.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

В силу ст. 20 Господарського кодексу України держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів. Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Згідно із ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав і обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України).

Відповідно до приписів ст. 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч. 1 ст. 655 ЦК України).

Згідно зі ст. 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару і підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства.

Судом вище встановлено, що відповідно до п. 2.2. Договору сторони також погодили, що товар, який не відповідає вимогам, встановленим у нормативній або/та технічній документації на товар, та робочому зразку, прийманню не підлягає.

В п. п. 2.3., 2.4. Договору сторони погодили, що товар повинен мати сертифікат відповідності, копію якого постачальник зобов`язаний передати покупцю разом із відповідною партією товару.

Під час приймального контролю товару за якістю покупець здійснює технічний огляд товару, під час якого перевіряє пакування, маркування, комплектність, зовнішній вигляд та лінійні виміри товару згідно з вимогами нормативної або/та технічної документації та його відповідність робочому зразку.

Для здійснення технічного огляду застосовується вибірковий контроль партії товару. Вибірка проводиться шляхом простого випадкового відбирання (додатково повинна виконуватись пропорційність виробів у вибірці за зростами та розмірами) від кожної пред`явленої партії товару, зазначеної в оголошенні.

Якщо за результатами технічного огляду вибірки товару виявлено хоча б одну одиницю товару із дефектом(-ами) або/та кількість одиниць товару із невідповідностями, яка дорівнює або більше бракувального числа, то партія вважається неприйнятною та такою, що не підлягає прийняттю.

Нормами ст. 664 ЦК України визначено, що обов`язок продавця передати товар покупцеві вважається виконаним у момент: вручення товару покупцеві, якщо договором встановлений обов`язок продавця доставити товар; надання товару в розпорядження покупця, якщо товар має бути переданий покупцеві за місцезнаходженням товару. Товар вважається наданим у розпорядження покупця, якщо у строк, встановлений договором, він готовий до передання покупцеві у належному місці і покупець поінформований про це.

Згідно зі ст. 689 ЦК України покупець зобов`язаний прийняти товар, крім випадків, коли він має право вимагати заміни товару або має право відмовитися від договору купівлі-продажу. Покупець зобов`язаний вчинити дії, які відповідно до вимог, що звичайно ставляться, необхідні з його боку для забезпечення передання та одержання товару, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 666 ЦК України, якщо продавець не передає покупцеві приналежності товару та документи, що стосуються товару та підлягають переданню разом з товаром відповідно до договору купівлі-продажу або актів цивільного законодавства, покупець має право встановити розумний строк для їх передання.

Якщо приналежності товару або документи, що стосуються товару, не передані продавцем у встановлений строк, покупець має право відмовитися від договору купівлі-продажу та повернути товар продавцеві (ч. 2 ст. 666 ЦК України).

Відповідно до статті 683 ЦК України, якщо договором купівлі-продажу встановлений обов`язок продавця передати покупцеві певний набір товару у комплекті (комплект товару), зобов`язання є виконаним з моменту передання продавцем усього товару, включеного до комплекту. Продавець зобов`язаний передати весь товар, який входить до комплекту, одночасно, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.

Згідно зі статтею 684 ЦК України у разі передання некомплектного товару покупець має право вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) доукомплектування товару в розумний строк. Якщо продавець у розумний строк не доукомплектував товар, покупець має право за своїм вибором: 1) вимагати заміни некомплектного товару на комплектний; 2) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої грошової суми.

Аналіз вищезазначених норм свідчить, що продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, який відповідає вимогам щодо асортименту, комплектності, кількості та якості, тари та (або) упаковки товару відповідно до умов договору, а також передати приналежності товару та документи, що стосуються товару та підлягають переданню разом з товаром відповідно до договору купівлі-продажу або актів цивільного законодавства.

Водночас непередання продавцем покупцеві приналежностей товару та документів, що стосуються товару, а також комплектуючих надає покупцю право відмовитись від договору з попередньою реалізацією права встановити продавцю розумний строк для передання приналежностей товару та документів, що стосуються товару (ч. 1 ст. 666 ЦК України) та вимагати доукомплектування товару в розумний строк (ч. 1 ст. 684 ЦК України).

Відповідно лише після реалізації покупцем права встановити продавцю розумний строк для передання приналежностей товару та документів, що стосуються товару, в силу частини другої статті 666 ЦК покупець має право відмовитись від договору та повернути товар продавцеві, та після реалізації права вимагати доукомплектування товару в розумний строк в силу частини другої статті 684 ЦК, зокрема, - відмовитись від договору і вимагати повернення сплаченої грошової суми.

Реалізація покупцем прав, встановлених вищевказаними статтями, залежить також й від виконання покупцем покладеного на нього статтею 688 ЦК України обов`язку щодо повідомлення продавця про порушення умов договору.

За умовами п. п. 3.2., 3.3. Договору датою поставки є дата передачі товару (партії товару) покупцю, зазначена в товаросупровідних документах на товар, яким є видаткова накладна. Постачальник разом із партією товару повинен надати наступні документи: видаткову накладну, сертифікат відповідності виробника (належним чином звірену копію).

Відповідно до п. п. 3.7., 3.8., 3.9. Договору приймання товару покупцем за кількістю підтверджується видатковою накладною. Після приймання товару за кількістю, претензії покупця щодо кількості, пакування чи зовнішнього вигляду товару не приймаються. Датою поставки партії товару вважається дата видаткової накладної, підписаної з обох сторін. Право власності та ризики, на партію товару, переходять від постачальника до покупця після підпису видаткової накладної, що свідчить про отримання партії товару уповноваженою особою покупця.

В п. 6.2. Договору сторони узгодили, якщо при поставці товару, виявлено невідповідність якості, кількості, повноти, упаковки товарів вимогам передбачених стандартами, технічними умовами, договором або даними, зазначеними на маркуванні упаковки, а також у відповідних документах, що засвідчують кількість та якість товару, або, якщо виявлено відсутність товаросупровідних документів, покупець зобов`язаний негайно повідомити про це постачальника. За фактом виявлених невідповідностей сторони зобов`язані скласти Акт, у якому зазначити кількість перевіреного товару і характер виявлених недоліків, а також у товарно-транспортній та видатковій накладній повинні бути зроблені відповідні коригування. Акт і товарно-транспортна накладна підписуються представниками сторін.

Крім того, пунктом 10.7. Договору сторони передбачили умови та строки складання рекламаційного акту у разі виявлення протягом гарантійного строку невідповідність товару якості та/або комплектності вимогам встановленим нормативною або/ технічною документацією.

В той же час, матеріалами справи не підтверджено, що покупець при прийнятті товару складав акт чи інший документ про недоліки товару, направляв постачальнику в день прийняття товару або інший розумний строк претензію щодо відсутності необхідних товаросупровідних документів.

Натомість із наявних у справі доказів вбачається, що 26.12.2023 на виконання умов договору поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, ТОВ "Хмельницька мануфактура" передало, а ТОВ "Будівельний Альянс Монтажпроект", без жодних зауважень, прийняло товар в кількості 4 694 на суму 7 041 000 грн, що підтверджується видатковою накладною №57 та лише через більш ніж сім місяців покупець, в особі свого представника (адвоката Романюка Івана Миколайовича) звернувся до постачальника з листом-вимогою про надання покупцю, не пізніше 20.08.2024 сертифікатів відповідності.

Відповідно до ст. 690 ЦК України, якщо покупець (одержувач) відмовився від прийняття товару, переданого продавцем, він зобов`язаний забезпечити схоронність цього товару, негайно повідомивши про це продавця.

Апеляційний господарський суд звертає увагу, що матеріали справи не містять доказів як місцезнаходження товару, так і доказів повернення товару відповідачу за первісним позовом.

Суд враховує також і те, що матеріали цієї господарської справи містять протокол випробувань продукції №142-Л/23 від 20.06.2023 затверджений начальником випробувальної лабораторії Державного підприємства "Львівський науково виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації", відповідно до якого встановлено, що за перевіреними показниками представлені зразки - Костюм літній польовий з тканини тип 4, клас 7, (виробленої ТОВ "Виробничо-комерційне товариство "Безпечний світ") відповідають вимогам ТУ У 14.1-8:2015, "Костюм літній польовий - КЛП. Технічні умови" зі сповіщенням про зміни №3 та протокол випробувань продукції №173-Л/23 від 04.07.2023, Висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 28.07.2023 №12.2-18-1/9987, згідно з яким костюм літній польовий відповідає вимогам діючого санітарного законодавства України.

Апеляційний господарський суд погоджується із неприйняттям судом першої інстанції, як належного та допустимого доказу в справі Висновку експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 14.06.2024 №3316/24-5, проведеної в межах кримінального провадження, де встановлено, що "надані на дослідження вироби, поставлені за умовами укладених договорів, не можуть використовуватись за своїм цільовим призначенням, оскільки не відповідають вимогам, які наведені в ТУ У 14.1-8:2015 (повідомлення про зміни №3) "Костюм літній польовий - КЛП", оскільки покупцем не доведеного, а із такого висновку не вбачається, що була проведена експертна оцінка товару поставленого саме за договором 15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, який досліджується у цій справі.

Суд бере до уваги, що позивач за первісним позовом звернувся до суду з позовною заявою про стягнення з ТОВ "Хмельницька мануфактура" 1 682 799 грн пені за прострочення виконання зобов`язань передбачених п.2.3 Договору, на підставі п. 10.8. Договору поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023, за період з 26.12.2023 до 20.08.2024 та 1 408 200 грн. - 20% штрафу за відмову відповідача від виконання зобов`язань за договором на підставі п. 10.10. Договору.

Однак, з вище встановлених обставин справи вбачається, що постачальником в повному обсязі виконано, взяті на себе зобов`язання за Договором поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023 та поставлено покупцю весь обсяг замовленого товару, і при отриманні товару, останній не вказував про відсутність товаросупровідних документів та не відмовився від отримання товару.

Таким чином, позивачем за первісним позовом не доведено факту прострочення замовленого обсягу товару, а як наслідок відсутні правові підстави для стягнення з ТОВ "Хмельницька мануфактура" пені та штрафу на підставі п. 10.8. та 10.10. договору поставки №15/12/23Б-КЛП від 15.12.2023.

Тому, вірним є висновок місцевого господарського суду про відмову в задоволенні первісного позову, як безпідставного, необґрунтованого, недоведеного належними та допустимими доказами.

Щодо зустрічного позову.

Відповідно до ч.1 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Пунктом 1 ч.2 ст.11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно із ст.526 ЦК України, яка кореспондується з ч.1 ст.193 Господарського кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч.1 ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст.6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч.1 ст.712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною 2 ст.712 ЦК України передбачено, що до договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Вище встановлено, що позивач за зустрічним позовом, на виконання умов Договору поставив 26.12.2023 відповідачу за зустрічним позовом товар на суму 7 041 000 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Датою поставки є дата передачі товару (партії товару) покупцю, зазначена в товаро-супровідних документах на товар (видаткова накладна). (пункт 3.2. Договору).

Згідно із п. п. 5.2., 5.3., 5.5. Договору розрахунок за цим договором (100% вартості) здійснюється в термін не більше 15-ти календарних днів після відвантаження товару. Оплата товару здійснюється покупцем шляхом безготівкового банківського переказу грошових коштів на поточний рахунок постачальника. Датою оплати товару вважається дата зарахування грошових коштів, сплачених покупцем за товар, на поточний рахунок постачальника.

Таким чином, строк оплати за товар, поставлений згідно видатковою накладною №57 від 26.12.2023 настав 11.01.2024.

Згідно із ст. 525 України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

В силу положень ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Статтями 610, 612 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Враховуючи, що матеріали справи не містять доказів виконання покупцем свого обов`язку із оплати отриманого від постачальника товару, в узгоджений сторонами строк, то позовні вимоги про стягнення заборгованості у розмірі 7 041 000 грн є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Відносно позовних вимог про стягнення 209 509 грн 67 коп. 3% річних та 734 666 грн 67 коп. інфляційних втрати, за період з 11.01.2024 по 07.01.2025, суд бере до уваги таке.

Згідно із ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Перевіривши розрахунки позивача, апеляційний господарський суд погоджується із висновком місцевого господарського суду про вірність здійсненого розрахунку, в межах максимальної суми можливої до стягнення, а тому зустрічний позов у цій частині підлягає задоволенню в повному обсязі.

Щодо стягнення 983 239 грн 10 коп. пені, за період з 11.01.2024 по 13.06.2024, апеляційний господарський суд зважає на таке.

Статтями 610, 612 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України та ст. 230 Господарського кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися, крім іншого, неустойкою.

Згідно з ч. 1 ст. 230 та ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання. Штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

За приписами ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно із п. 10.3. Договору у випадку порушення строку оплати товару, покупець сплачує постачальнику пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України (що діяла у період за який сплачується пеня), від несплаченої суми за кожний день прострочки.

Апеляційний господарський суд, перевіривши розрахунок суми пені, здійснений позивачем за зустрічним позовом вказує, що при її обрахунку за заявлений період позивачем за зустрічним позовом допущено арифметичну помилку шляхом неправильного підбиття загальної суми пені в таблиці, а тому вимога про стягнення пені підлягає частковому задоволенню на суму 858 194 грн 02 коп., а в стягненні 125 045 грн 08 коп. пені слід відмовити.

З огляду на викладене, апеляційний господарський суд погоджується із висновком суду першої інстанції про часткове задоволення зустрічного позову.

Щодо посилання заявника про зменшення суми неустойки, суд вказує таке.

Згідно із ч. 1 ст. 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно зі збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

В силу ч. 2 ст. 233 Господарського кодексу України якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Подібні правила також містить ч. 3 ст. 551 ЦК України, яка визначає, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Положення ч. 3 ст. 551 ЦК України надають суду право зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків.

Таким чином, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин (ч. 3 ст. 551 ЦК України), господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи в їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки (подібна правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 26.08.2021 у справі № 911/378/17 (911/2223/20)).

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання боржником, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків від порушення зобов`язання, невідповідності між розміром стягуваної неустойки (штрафу, пені) та такими наслідками, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів для виконання зобов`язання, негайного добровільного усунення нею порушення та його наслідків) тощо (подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 910/15705/21).

При цьому обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми неустойки, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Наявність у кредитора можливості стягувати з боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором (подібний висновок міститься і в рішенні Конституційного Суду України від 11.07.2013 у справі №7-рп/2013).

При вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд також повинен брати до уваги не лише майновий стан боржника, але й майновий стан стягувача, тобто врахувати інтереси обох сторін.

Приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним із завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру пені фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29.08.2024 у справі №910/14265/23, від 29.08.2024 у справі № 910/14264/23 та від 24.09.2024 у справі № 915/1037/23 у подібних правовідносинах.

Чинним законодавством не врегульований розмір (відсоткове співвідношення) можливого зменшення штрафних санкцій. Тому таке питання вирішується господарським судом згідно зі статтею 86 ГПК України, тобто за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Обґрунтовуючи клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій відповідач за зустрічним позовом посилається на:

- відсутність оплати за поставлений товар є наслідком дій самого постачальника, які зумовили не оплату такого товару іншим контрагентом покупця Міністерством оборони України, а також подальше звернення до суду прокурора в інтересах Міноборони про стягнення штрафних санкцій;

- арешт рахунків на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 04.01.2024 у справі № 463/10027/23 унеможливлює проведення оплати та вказує на відсутність вини покупця.

Апеляційний господарський суд бере до уваги, що в силу положень статті 3 ЦК України застосування неустойки має здійснюватися із дотриманням принципу розумності, добросовісності та справедливості. Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі вичерпного переліку обставин як підстав для зменшення судом розміру неустойки (ч.3 ст. 551 ЦК України) господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

З огляду на судову практику, у вирішенні судом питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки суди, зокрема, беруть до уваги ступінь виконання основного зобов`язання, поважність причин несвоєчасного виконання відповідачем зобов`язання, поведінку відповідача, яка свідчить про вжиття ним всіх можливих заходів до виконання зобов`язання.

У вирішенні судом питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки підлягають врахуванню та оцінці на предмет підтвердженості та обґрунтованості як ті підстави для зменшення неустойки, що прямо передбачені законом (ч.3 ст. 551 ЦК України, ст. 233 Господарського кодексу України), так і ті, які хоча прямо і не передбачені законом, однак були заявлені як підстави для зменшення розміру неустойки та мають індивідуальний для конкретних спірних правовідносин характер.

Категорії "значно" та "надмірно", які використовуються у статті 551 ЦК України та в статті 233 Господарського кодексу України, є оціночними і мають конкретизуватися у кожному окремому випадку, з урахуванням того, що правила наведених статей направлені на запобігання збагаченню кредитора за рахунок боржника, а також недопущення заінтересованості кредитора у порушенні зобов`язання боржником.

Законодавець надає суду право зменшувати розмір неустойки, а не звільняти боржника від її сплати. При цьому визначення справедливого розміру неустойки належить до дискреційних повноважень суду.

У питаннях підстав для зменшення розміру неустойки правовідносини у кожному спорі про її стягнення є відмінними, оскільки кожного разу суд, застосовуючи дискрецію для вирішення цього питання, виходить з конкретних обставин, якими обумовлене зменшення штрафних санкцій, які водночас мають узгоджуватись з положенням статті 233 Господарського кодексу України і частині третій статті 551 ЦК України, а також досліджуватись та оцінюватись судом у порядку статей 86, 210, 237 Господарського процесуального кодексу України.

Індивідуальний характер підстав, якими у конкретних правовідносинах обумовлюється зменшення судом розміру неустойки (що підлягає стягненню за порушення зобов`язання), а також дискреційний характер визначення судом розміру, до якого суд її зменшує, зумовлюють висновок про відсутність універсального максимального і мінімального розміру неустойки, на який її може бути зменшено, що водночас вимагає, щоб цей розмір відповідав принципам верховенства права.

Зменшення розміру пені є не обов`язком, а правом суду, яке може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку за наслідками оцінки обставин справи, наведених учасниками справи обґрунтувань та дослідження доказів.

При вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд бере до уваги майновий стан сторін, оцінює співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, з розміром збитків кредитора, враховує інтереси обох сторін. Майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства мають значення для вирішення питання про зменшення пені. Таку правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 04.05.2018 у справі №908/1453/17.

Водночас, приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити з того, що одним з завдань нарахування та стягнення неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру пені фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.

В той же час, за встановлених у цій справі обставинами справи вбачається, що покупець отримав від постачальника товар вартістю 7 041 000 грн і не оплатив його, ні в строк погоджений сторонами, ні до подання зустрічного позову, ні під час розгляду судами цієї господарської справи.

Крім того, розмір неустойки становить лише 12,19 % від суми невиконаного зобов`язання.

Відповідачем за зустрічним позовом не доведено свій скрутний фінансовий стан, а посилання на арешт рахунків, вказує лише на тимчасове унеможливлення розпорядження грошовими коштами.

Також, накладний ухвалою 04.01.2024 арешт, не спростовує можливість покупця розрахуватися за поставлений 26.12.2023 товар, до моменту накладання такого арешту.

Поруч з наведеним, суд апеляційної інстанції вказує, що відповідач за первісним позовом під час розгляду справи в суді першої інстанції відповідне клопотання не заявляв, тобто неналежно користувався своїми правами, а тому задоволення відповідного клопотання на стадій апеляційного перегляду, в сукупності із усім викладеним, може призвести до безпідставного скасування законного та обґрунтованого рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних в справі доказів.

В силу приписів ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Зважаючи на вказане, судова колегія зазначає, що доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують встановлених обставин справи, а тому не приймаються судом апеляційної інстанції до уваги.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24 слід залишити без змін, а апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" - без задоволення.

З огляду на те, що апеляційна скарга залишається судом апеляційної інстанції без задоволення, а в ухвалі про відкриття апеляційного провадження суд на підставі ч. 5 ст. 262 ГПК України зупинив дію оскаржуваного рішення, то суд дійшов висновку про поновлення дії рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24.

Керуючись статтями 269, 270, 273, 275-279, 282 ГПК України, Північно-західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24 - без змін.

2. Поновити дію рішення Господарського суду Хмельницької області від 25.02.2025 у справі № 924/936/24.

3. Справу №924/936/24 надіслати Господарському суду Хмельницької області.

4. Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках, строках та порядку встановлених статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складений "19" червня 2025 р.

Головуючий суддя Петухов М.Г.

Суддя Мельник О.В.

Суддя Олексюк Г.Є.