ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"25" червня 2025 р. м. Ужгород Справа № 907/251/25

Суддя Господарського суду Закарпатської області Мірошниченко Д.Є., за участю секретаря судового засідання Меліки І.В.,

розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК", м. Дніпро

до відповідача фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича, м.Мукачево Закарпатської області

про стягнення 187 323,45 грн заборгованості

та за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича, м. Мукачево Закарпатської області

до відповідача Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК", м. Дніпро

про визнання недійсним договору

За участю:

представника позивача (за первісним позовом) не з`явився

представника відповідача (за первісним позовом) не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "АКЦЕНТ-БАНК" звернулося до Господарського суду Закарпатської області з позовом до фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича про стягнення 187 323,45 грн заборгованості за кредитним договором №N20.21. від 03.08.2023, в тому числі 154 799,86 грн загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 14 023,59 грн загального залишку заборгованості за процентами, 2 500,00 грн загального залишку заборгованості за винагородою, 1 000,00 грн штрафу (фіксована складова) та 15 000,00 грн штрафу (змінна складова).

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 907/251/25 визначено головуючого суддю Мірошниченка Д. Є., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.03.2025.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 12.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи №907/251/25 здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та встановлено учасникам справи строк на подання суду заяв по суті справи.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 05.05.2025 суд постановив прийняти зустрічну позовну заяву фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича до відповідача Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" про визнання недійсним з моменту укладення пункту А10 кредитного договору №N20.21. від 03.03.2023 до спільного розгляду з первісним позовом, здійснити перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 907/251/25 за первісним позовом Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" до фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича про стягнення 187 323,45 грн заборгованості та за зустрічним позовом фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича до Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" про визнання недійсним договору за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання, підготовче засідання у даній справі призначено на 04.06.2025 о 10:00 год. та встановлено строк учасникам справи для подання заяв по суті спору.

Вказана ухвала суду від 05.05.2025 була направлена позивачу та його представнику Шкапенко Олександру Віталійовичу до їх електронних кабінетів, що підтверджується довідками про доставку електронного листа та така отримана 07.05.2025.

Позивач (відповідач за зустрічним позовом) явку уповноваженого представника в підготовче засідання 04.06.2025 не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою Господарського суду 04.06.2025 суд постановив відкласти підготовче засідання у даній справі на 25.06.2025 об 11:00 год.

Вказана ухвала суду від 04.06.2025 була направлена позивачу та його представникам Шкапенко Олександру Віталійовичу та адвокату Омельченко Євгену Володимировичу до їх електронних кабінетів, що підтверджується довідками про доставку електронного листа та така отримана 04.06.2025 (04.06.2025 після 17:00).

06.06.2025 за вх.№ 02.3.1-02/5411/25 на адресу суду надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, відповідно до якого відповідач за зустрічним позовом заперечує в повному обсязі проти його задоволення.

Позивач (відповідач за зустрічним позовом) вдруге явку уповноваженого представника в підготовче засідання 25.06.2025 не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив.

24.06.2025 за вх.№ 02.3.1-02/5949/25 через підсистему "Електронний суд" до суду надійшло клопотання представника відповідача за первісним позовом про відкладення підготовчого засідання у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому засіданні по справі №308/313/24, а вразі відмови судом у відкладенні підготовчого засідання просить провести таке за відсутності представника та призначити дану справу до судового розгляду по суті.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин 1-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини 1 статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини 1 та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом. Однак, частиною 2 цієї статті для учасників справи також передбачено ряд обов`язків, це зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язково.

За статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини 3 статті 196 ГПК України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, підсумовуючи наведені вище норми, слід дійти висновку, що учасник справи може:

- брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

- не брати участі в судових засіданнях, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Згідно з частиною 4 статті 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК України передбачено право подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні, кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі № 910/14715/17.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 дійшла висновку про те, що положення частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Крім того, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду, зокрема, у постанові від 17.05.2023 у справі № 910/23821/15 зауважив, що залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. У зазначеному випадку йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

Також Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині 4 статті 202 та у пункті 4 частини 1 статті ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання або не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (пункти 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

ГПК України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

За висновком суду, зважаючи на те, що позивач сам ініціював розгляд господарським судом справи № 907/251/25 у березні 2025 року та був обізнаний про розгляд справи, то відповідно останній, як добросовісний суб`єкт господарювання повинен був сприяти у якнайшвидшому розгляді судом справи № 907/251/25, в тому числі шляхом забезпечення явки свого представника у засідання по справі.

При цьому суд звертає увагу, що позивач та його представники, зважаючи на їх віддаленість від Господарського суду Закарпатської області не були позбавлені можливості звернутись до суду з заявою про надання їм можливості взяти участь у підготовчих засіданнях в режимі відеоконференції.

Також необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховний Суд у постанові від 21.12.2020 у справі № 910/18360/19).

Оскільки позивач за первісним позовом 25.06.2025 повторно не з`явився у судове засідання, не повідомив суд про причини неявки, не заявив клопотання про розгляд справи з відсутності його уповноваженого представника, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення первісного позову у справі № 907/251/25 без розгляду.

Згідно з частиною 2 статті 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Так, за приписами частини 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати, встановлюються законом.

Таким спеціальним законом, що регулює підстави сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір".

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі, зокрема, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки підставою залишення позову без розгляду є неявка представника позивача за первісним позовом у підготовче засідання, то з урахуванням викладеної в пункті 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" правової норми, сплачений позивачем за розгляд цієї справи судовий збір поверненню з Державного бюджету України не підлягає.

Суд зазначає, що у разі залишення первісного позову без розгляду, зустрічний позов підлягає розгляду судом як самостійний позов.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 26.07.2024 у справі №442/2335/21.

Так, відповідно до частини 2 статті 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, на підставі наведеного, суд дійшов висновку про розгляд зустрічного позову у даній справі як самостійного позову та відкладення підготовчого з метою забезпечення реалізації сторонами прав та обов`язків сторін в господарському процесі.

Керуючись статтями 2, 13, 14, 73-80, 86, 129, 130, пунктом 1 частини 2 статті 185, статтею 195, частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226, статтями 216, 232, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ :

1. Первісний позов Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" до фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича про стягнення 187 323,45 грн заборгованості залишити без розгляду.

2. Відкласти підготовче засідання в межах справи за позовом фізичної особи-підприємця Мартина Себастяна Федоровича до Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" про визнання недійсним договору на 23 липня 2025 р. о 15:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Закарпатської області за адресою: м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2а, зал судових засідань № 2.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України до Західного апеляційного господарського суду.

Суддя Д. Є. Мірошниченко