ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення заяви без руху
25.06.2025 Справа № 905/169/25
за заявою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ), в інтересах якого діє адвокат Трун О.В.
у справі за заявою ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 ; ІНФОРМАЦІЯ_2 )
розпорядник майна - арбітражний керуючий Карауш Ю.В. (свідоцтво № 1051 від 11.07.2013), -
суддя Величко Н.В.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 26.03.2025 у справі № 905/169/25 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю КРАСНОЛИМАНСЬКЕ; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів; введено процедуру розпорядження майном строком 170 календарних днів; призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Карауш Юлію Вікторівну (свідоцтво № 1051 від 11.07.2013); вирішені інші процедурні питання.
В обґрунтування вимог заявник посилається на невиконане боржником-работодавцем зобов`язання з виплати допомоги по тимчасовій непрацездатності, яка надається застрахованій особі у формі страхових виплат.
19.06.2025 до суду повернулись матеріали справи № 905/169/25.
Господарський суд зобов`язаний прийняти заяву кредитора, подану з дотриманням вимог цього Кодексу та Господарського процесуального кодексу України, про що постановляється ухвала, в якій зазначається дата попереднього засідання суду.
За правилами статті 46 КУзПБ господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви конкурсного кредитора здійснює перевірку її відповідності вимогам цього Кодексу.
Дослідивши подану ОСОБА_1 заяву з грошовими вимогами суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
Згідно з частиною 3 статті 45 КУзПБ заява кредитора має містити: найменування господарського суду, до якого подається заява; найменування боржника, його місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); ім`я або найменування кредитора, його місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); розмір вимог кредитора до боржника з окремим зазначенням суми неустойки (штрафу, пені); виклад обставин, що підтверджують вимоги до боржника, та їх обґрунтування; відомості про наявність заставного майна боржника, яке є забезпеченням вимог; інформацію про заінтересованість кредитора стосовно боржника; перелік документів, що додаються до заяви.
До заяви в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, що підтверджують грошові вимоги до боржника.
Заява підписується кредитором або його уповноваженим представником.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".
Згідно з ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Пунктом 10 частини 2 статті 4 Закону передбачено, що за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) справляється судовий збір у розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2025 встановлено у розмірі 3028,00 грн.
Згідно з ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір", при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, заявник мав сплатити судовий збір в розмірі 4844,80 грн. (3028,00 х 2 х 0,8).
Всупереч наведеному, заявником не додано доказів в підтвердження сплати судового збору у встановленому законодавством розмірі за подання заяви з грошовими вимогами, що в свою чергу, свідчить про невиконання ним приписів чинного законодавства щодо сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.
За змістом поданої заяви з грошовими вимогами заявником викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору на підставі ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», за наслідком розгляду якого суд зазначає наступне.
Приписи ст. 8 Закону України "Про судовий збір" наділяють суд правом на відстрочення сплати судового збору лише за наявності виняткових обставин, а саме з урахуванням того, що в майбутньому, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, позивач матиме фінансову можливість сплатити розмір судового збору.
Статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Враховуючи даний принцип, а також положення статті 8 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочки сплати судового збору.
Заявником не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність підстав для відстрочки сплати судового збору, а також не додано жодних доказів на підтвердження його доводів щодо важкого фінансового становища та недостатності коштів на оплату судового збору.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.
Заявником також не надано доказів на підтвердження можливості його у майбутньому, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у даній справі, сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі.
З огляду на викладене вище, відсутність підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору та відсутність доказів сплати судового збору у встановленому законодавством розмірі за звернення до господарського суду з заявою з грошовими вимогами, суд дійшов висновку про залишення такої заяви без руху.
За правилами ст. 46 КУзПБ в ухвалі про залишення заяви без руху суд повідомляє заявнику про недоліки заяви та строк, протягом якого він зобов`язаний їх усунути, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 45, 46 Кодексу України з процедур банкрутства, суд
2. Встановити заявнику п`ятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення виявлених недоліків заяви про грошові вимоги до боржника шляхом надання суду:
- документів, що підтверджують сплату судового збору за подання до господарського суду заяви з грошовими вимогами в розмірі 4844,80 грн.
3. Роз`яснити, що якщо конкурсний кредитор усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до суду. В іншому разі господарський суд постановляє ухвалу про повернення заяви.
Повернення заяви з підстав, передбачених статтею 46 КУзПБ, не перешкоджає повторному зверненню до суду у цій же справі, якщо порушення усунуто.
4. Ухвала набирає законної сили з дня її підписання - 25.06.2025 та оскарженню не підлягає.
Суддя Н.В. Величко