УХВАЛА

м. Київ

18.06.2025Справа № 910/7492/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" (03057, м. Київ, вул. Гетьмана Вадима, буд. 1, приміщення 1028/3, ідентифікаційний код 42014911)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" (03058, м. Київ, вул. Ніжинська, буд. 10, ідентифікаційний код 37415711)

про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" (далі - позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція Плюс" (далі - відповідач) про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім цього, суд відзначає, що відповідно до пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Частиною 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (пункт 1); у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог (пункт 3).

Позовною вимогою є звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме:

Житловий будинок № 1/10 (один дріб десять), що складається з житлового будинку, який позначений на плані літерою "А", загальною площею 211,6 (двісті одинадцять цілих шість десятих) квадратного метра, нежитловою площею 124,80 (сто двадцять чотири цілих і вісім десятих) квадратного метра, житловою площею 86,80 (вісімдесят шість цілих і вісім десятих) квадратного метра, гаража, позначеного на плані літерою "Б", бані, позначеної на плані літерою "В", споруджень, позначених на плані як № 1, І, який знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Привітна, 1/10;

Земельна ділянка площею 0,1 (нуль цілих одна десята) га, що розташована за адресою: місто Київ, вулиця Привітна, 1/10 (один дріб десять), кадастровий номер: :72:157:0020 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00), що належать відповідачу на праві власності.

Позивач визначає ціну позову, виходячи з вартості предмета іпотека, на підтвердження чого надає Звіт про незалежну оцінку від 11.06.2025 (житловий будинок, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Прирічна, 1/10, земельної ділянки, площею 0,10 га, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Прирічна, 1/10, кадастровий номер ділянки: :72:157:0020).

Тобто за наданим позивачем звітом визначена вартість іншого майна, ніж того, що є предметом іпотеки.

При цьому, враховуючи що позивачем невірно визначено ціну позову, господарський суд позбавлений можливості зазначити, яка саме сума судового збору підлягає сплаті за подання даного позову.

Отже, вимоги п. 3 ч. 3 ст. 162 та ст. 163, ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України щодо надання доказів на підтвердження визначеної ціни позову не виконані позивачем належним чином.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Керуючись ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Арагон" без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

Ухвала набирає законної сили 18.06.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Г. Пукшин