ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

23.06.2025м. ДніпроСправа № 904/3213/25

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Колісник І.І. розглянувши матеріали

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Парус-239", м. Дніпро

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_1 , м. Дніпро

до Дніпровської міської ради, м. Дніпро

про витребування майна із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Парус - 239" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Дніпровської міської ради про витребування на свою користь з чужого незаконного володіння відповідача квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 45,6 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101).

У позовній заяві позивач визначив третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані наступними обставинами.

02.04.1992 року було видане реєстраційне посвідчення на квартири АДРЕСА_2 . Зазначене реєстраційне посвідчення відсутнє у позивача, у зв`язку з чим позивачем до позовної заяви додано клопотання про його витребування.

28.10.1977 року ОСОБА_2 на підставі ордера № 998, виданого виконкомом Дніпровської міської ради, як член ЖБК № 239, разом із своєю дружиною ОСОБА_3 отримав право на займання двокімнатної квартири АДРЕСА_3 (теперішня адреса: буд. АДРЕСА_4 ). З 26.01.1978 року ОСОБА_2 був зареєстрований у спірній квартирі, а його дружина ОСОБА_3 - з 02.06.1978 р., що підтверджується адресними листками прибуття (форма 19) та картками прописки (форма А).

Із довідки № 59 від 01.08.2016 убачається, що ОСОБА_2 як членом ЖБК № 239 було сплачено пайовий внесок за квартиру АДРЕСА_1 в повному обсязі.

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 04.07.2018 державним реєстратором департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради Сакалюком С.Г. зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45,6 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) (далі - спірна квартира) за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності № б/н від 15.10.2003, виданого Державним житлово-комунальним підприємством "Південне" (номер запису про право власності/довірчої власності: 25853865).

27.04.2018 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 укладено договір купівлі-продажу спірної квартири, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Мазуренко С.В.

04.07.2018 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу указаної квартири, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Сидоревич В.А.

Також 04.07.2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 укладено договір дарування 1/2 частини спірної квартири, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Сидоревич В.А.

Рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 26.08.2022 у цивільній справі № 205/10185/20, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 07.12.2022, задоволено позовну заяву Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання недійсними правочинів, скасування записів про державну реєстрацію права власності й витребування майна з чужого незаконного володіння та витребувано у ОСОБА_1 , ОСОБА_6 на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради по 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 .

Постановою Верховного Суду від 14.09.2023 касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , залишено без задоволення, рішення Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 26.08.2022 та постанову Дніпровського апеляційного суду від 07.12.2022 залишено без змін.

В обґрунтування своїх позовних вимог у цій справі Дніпровська міська рада посилалася на те, що нею було встановлено факт безпідставного вибуття з комунальної власності територіальної громади міста Дніпра квартири АДРЕСА_1 .

При цьому зазначеними судовими рішеннями не встановлювався факт належності спірного нерухомого майна територіальній громаді.

Після набрання законної сили рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 26.08.2022 у цивільній справі № 205/10185/20 Дніпровською міською радою було зареєстровано право власності на спірну квартиру.

Утім позивач зазначає, що відповідно до пункту 19 Примірного статуту, затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР № 186 від 30.04.1985 (зі змінами, внесеними постановою КМ УРСР № 163 (163-91-п ) від 22.08.1991), житловий будинок (будинки) і надвірні будівлі належать житлово-будівельному кооперативу на праві кооперативної власності (крім квартир у цьому будинку, за які громадянами повністю внесено пайові внески) і не можуть бути у нього вилучені, продані або передані ним як у цілому, так і частинами (квартири, кімнати) ні організаціям, ні окремим особам, за винятком передачі, здійснюваної при ліквідації кооперативу.

Позивач стверджує, що спірна квартира ніколи не була у власності територіальної громади міста Дніпра, та, як наслідок, не могла бути передана у власність ОСОБА_2 у порядку приватизації, яка не має ніякого відношення до кооперативного житла.

Тож позивач вважає, що квартира АДРЕСА_1 незаконно вибула із власності Житлово-будівельного кооперативу № 239, правонаступником якого є Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Парус-239", та в подальшому незаконно була набута у власність Дніпровською міською радою на підставі рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 26.08.2022 у справі №205/10185/20, що є підставою для витребування її з чужого незаконного володіння.

За приписами частин першої, четвертої статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу.

Викладені позивачем обставини справи дозволяють дійти висновку про наявність правових підстав для залучення ОСОБА_1 до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, що є достатнім для прийняття її до розгляду й відкриття провадження у справі.

Приймаючи до уваги категорію справи, кількість учасників справи, обсяг та характер доказів, справа підлягає одноособовому розгляду за правилами загального позовного провадження.

Водночас суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини першої статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Звертаючись з позовом до суду, позивач сплатив судовий збір із розрахунку 1,5% від ціни позову, яку визначив самостійно на підставі своєї довідки від 06.06.2025 про ринкову вартість спірної квартири в сумі 825280,00 грн.

Проте згідно з абзацом першим статті 2 Закону України № 2658-III від 12 липня 2001 року (із змін. і доп.) "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" (далі - Закон № 2658-III) оцінка майна, майнових прав та професійна оціночна діяльність регулюються цим Законом, іншими нормативно-правовими актами з оцінки майна, що не суперечать йому.

За змістом статті 5 Закону № 2658-III суб`єктами оціночної діяльності є:

суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону;

органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

За змістом частини другої статті 7 Закону № 2658-III проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках приватизації та іншого відчуження у випадках, встановлених законодавством, оренди, обміну, страхування державного майна, майна, що є у комунальній власності, а також повернення цього майна на підставі рішення суду.

Дійсна вартість спірної квартири впливає на розмір судового збору.

За частиною другою статті 6 Закону України № 3674-VI від 8 липня 2011 року (із змін. і доп.) "Про судовий збір" у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Частиною другою статті 163 Господарського процесуального кодексу України також встановлено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

За нормативними приписами частини другої статті 163 цього Кодексу наявність таких підстав не є підставою для залишення позову без руху, а потребує попереднього визначення ціни позову судом з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Отже, остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, й суми судового збору здійснюється господарським судом на підставі поданих учасниками судового процесу доказів. Такі обставини є предметом доказування.

Викладене узгоджується з правовою позицією Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеній у постанові від 24.05.2022 у справі № 910/19980/20.

Зокрема, Верховний Суд, посилаючись на постанову Верховного Суду від 19.10.2021 у справі № 918/188/21, дійшов висновку, що якщо на момент пред`явлення позову встановити точну дійсну ціну позову неможливо, і суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, не має права зобов`язувати позивача доплачувати суму судового збору та постановляти ухвалу про залишення позову без руху відповідно до частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України, а має встановити ціну позову при розгляді справи та здійснити розгляд справи по суті, і відповідно до статті 129 цього Кодексу розподілити судові витрати за результатами такого розгляду, зокрема, стягнувши недоплачений судовий збір.

За загальним правилом відповідно до частини четвертої статті 74 Господарського процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

З урахуванням викладеного, зважаючи на підготовку позову адвокатом - фахівцем в галузі права, який з огляду на свій статус має бути обізнаним із чинним законодавством, суд має право витребувати від позивача належні та допустимі докази на підтвердження дійсної вартості спірної квартири з урахуванням вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Керуючись статтями 8, 12, 50, 74, 163, 176, 177, 234, 247 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

3. Призначити підготовче засідання, яке відбудеться 22.07.2025 об 11:00 год, у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання № 1-208 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

4. Залучити до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_5 ).

5. Викликати учасників справи у підготовче засідання.

Роз`яснити учасникам справи про необхідність повідомляти суд про причини можливої неявки представників у підготовчі/судові засідання. Неявка представників сторін у засідання суду, в тому числі без поважних причин, має процесуальні наслідки, передбачені ст.ст. 202, 226 ГПК України, серед яких залишення позову без розгляду.

6. Запропонувати учасникам справи подати до суду:

Відповідачу:

- протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі підготувати відповідно до вимог статей 165, 178 ГПК України відзив на позовну заяву та надіслати його оригінал суду, а копію відзиву та доданих до нього документів усім учасникам справи;

- протягом 5 днів з дня отримання від позивача відповіді на відзив (за наявності) надати суду, а також усім учасникам справи заперечення з урахуванням вимог частин третьої шостої статті 165 та статті 167 ГПК України.

Позивачу:

- до дати підготовчого засідання надати належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірної квартири з урахуванням вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні";

- у 5-ти денний строк з дня отримання відзиву на позов подати суду, а також усім учасникам справи відповіді на відзив з урахуванням вимог частин третьої шостої статті 165 та статті 166 ГПК України.

Третій особі:

- у 10-ти денний строк з дня отримання ухвали подати до суду, а також усім учасникам справи пояснення з урахуванням вимог частин третьої - сьомої статті 165 та статей 168, 179 ГПК України.

Учасникам справи:

- при поданні заяв по суті справи надати суду докази на підтвердження дати отримання таких заяв від інших учасників для перевірки судом дотримання строку подачі відповідних заяв;

- заяви, клопотання, заперечення, пояснення щодо суті справи подавати до суду у письмовому чи в електронному вигляді, використовуючи підсистему "Електронний суд", з доказами надсилання на адресу іншим учасникам справи, з дотриманням визначених законом чи судом процесуальних строків та відповідно до вимог, серед іншого, статей 169, 170 ГПК України.

7. Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

8. Приймаючи рішення щодо вчинення процесуальних дій під час розгляду справи в умовах воєнного стану, пріоритетом вважати нормативні приписи статті 3 Конституції України, згідно з якою людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

9. Повідомити учасників справи про таке:

З 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим, відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

На час відкриття провадження у справі у господарському суді наявна технічна можливість забезпечити учасникам справи участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, яка в подальшому залежить від завантаженості з урахуванням кількості призначених судових засідань.

Інформація у цій справі доступна на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/ або безпосередньо в суді за заявою повноважного представника сторони у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 23.06.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.І. Колісник