УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23.06.2025Справа № 910/7533/25
Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рибпродукт 97»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Трейд Граніт Інвест»

про стягнення 869 018,71 грн,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Рибпродукт 97» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Трейд Граніт Інвест» про стягнення 869 018,71 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд зазначає про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. При цьому слід звернути увагу, що у відповідності до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України суд з власної ініціативи не може збирати докази, що стосуються предмета спору.

Відповідно до ч. 4 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Так, судом встановлено, що у позовній заяві позивач посилається на обставини здійснення відповідачем часткових оплат за поставлений товар, вказуючи суми та дати їх здійснення, втім до позовної заяви не долучає доказів таких обставин.

Крім того, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем подано до суду копію акту звірки заборгованості від 03.06.2025, складеного російською мовою, без супроводження нотаріально засвідченим перекладом вказаного документа українською мовою.

Частиною 2 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

За положенням ч. 1 ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Приписами ч. 1 ст. 10 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою.

У рішенні від 14.12.1999 у справі № 10-рп/99 Конституційний Суд України зазначив, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч. 5 ст. 10 Конституції України).

Отже, до письмових доказів, викладених недержавною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку статті 79 Закону України «Про нотаріат».

Таким чином, докази, не перекладені з російської мови (недержавної мови) на українську мову та не засвідчені належним чином в порядку ст. 79 Закону України «Про нотаріат» не є належними документами, оскільки не оформлені в установленому законом порядку. Така ж позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20.06.2019 у справі № 910/4473/17, а також у постанові від 12.03.2025 у справі № 910/20940/21 (910/19964/23).

Відсутність належним чином засвідченого перекладу українською мовою документів, що складені іноземною мовою та додані до позовної заяви, унеможливить встановлення судом змісту таких документів, дії, що вчинена на підставі вказаних документів, особи, якою вона була вчинена, на користь кого тощо, а також дослідження таких документів та надання їм оцінки, що є невід`ємними складовими господарського судочинства, яке за приписами ч. 1 ст. 10 Господарського процесуального кодексу України здійснюється державною мовою.

Беручи до уваги вищевказане, суд дійшов висновку, що позивач не дотримався окремих вимог ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Рибпродукт 97» залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду відповідних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (щодо здійснення часткових оплат відповідачем), а також нотаріально засвідченого перекладу на українську мову додатку до позовної заяви - акту звірки заборгованості від 03.06.2025.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Ю. Трофименко