ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/1078/24

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Шніт А.В.

секретар судового засідання Малярчук Р.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Ковальов О.Р., представник, згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

від відповідача: Войтович І.П. - представник, згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу

до Черняхівської селищної ради

про стягнення 547 898,28грн

Процесуальні дії по справі.

Державна екологічна інспекція Поліського округу звернулася до Господарського суду Житомирської області з позовом про стягнення з Черняхівської селищної ради 547 898,28грн шкоди.

В якості правових підстав позову, зокрема, зазначено ст.13, 14, 16 Конституції України, ст.1166 Цивільного кодексу України, ст.20-2, 46-47, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.17, 37 Закону України "Про відходи".

Ухвалою від 28.10.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження; призначив підготовче засідання на 26.11.2024 о 10:00.

Ухвалою суду від 26.11.2024 суд продовжив строк підготовчого провадження та відклав підготовче засідання на 21.01.2025 о 10:00.

Ухвалою суду від 21.01.2025 суд відклав підготовче засідання на 13.02.2025 о 12:00.

Ухвалою від 13.02.2025 суд продовжив строк підготовчого провадження та відклав підготовче засідання на 18.03.2025 об 11:00, зобов`язав позивача надати, зокрема, обґрунтований розрахунок заявленої до стягнення суми.

Ухвалою від 18.03.2025 суд продовжив строк підготовчого провадження та відклав підготовче засідання на 10.04.2025 о 10:00.

Ухвалою від 10.04.2025 суд постановив закрити підготовче провадження та призначити справу №906/1078/24 до судового розгляду по суті; призначити судове засідання на 08.05.2025 о 10:30.

В судовому засіданні протокольними ухвалами оголошено перерви 08.05.2025 до 28.05.2025, 28.05.2025 до 16.06.2025 відповідно.

В судовому засіданні 16.06.2025 судом оголошено скорочене (вступна та резолютивна частини) рішення.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що внаслідок проведення планової перевірки Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища в населених пунктах, котрі входять до складу Черняхівської ОТГ, було виявлено факти порушення правил щодо поводження з відходами, що призвело до засмічення та забруднення земельних ділянок комунальної власності. У зв`язку з чим позивачем нараховано та заявлено до стягнення шкоду, завдану навколишньому природному середовищу.

13.11.2024 за вх.№14318/24 до суду через систему "Електронний суд" надійшов відзив відповідача на позовну заяву (том 1, а.с.171-179), відповідно до якого останній зокрема вказує, що Черняхівська селищна рада є представницьким органом місцевого самоврядування, яка наділена відповідними повноваженнями у порядку і межах, визначених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та іншими законами, та не є суб`єктом господарювання, який своєю господарською діяльністю може завдати шкідливого впливу навколишньому природному середовищу, в тому числі шляхом засмічення земельних ділянок, яке призводить до їх забруднення. Черняхівська селищна рада також зазначає, що позивач у встановленому законом порядку за допомогою належних та допустимих доказів не довів факту порушення саме відповідачем природоохоронного законодавства, яким нанесено шкоду навколишньому природному середовищу, та інших обов`язкових складових порушень, які є підставою для відшкодування завданої шкоди навколишньому природному середовищу. За наведених обставин, відповідач просить відмовити в задоволенні позову та застосувати позовну давність до спірних правовідносин.

26.11.2024 за вх.№14922/24 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив (том 2, а.с.5-8), в якій останній зокрема посилається на ч.4 ст.12 Закону України "Про управління відходами", відповідно до якої якщо власник відходів не встановлений, передача відходів до суб`єкта господарювання у сфері управління відходами та усунення негативних наслідків, спричинених відходами, здійснюється за рахунок державного або місцевого бюджету.

04.12.2024 за вх.№15279/24 до суду через систему "Електронний суд" надійшли заперечення відповідача на відповідь на відзив (том 2, а.с.21-26).

11.02.2025 за вх.№1728/25 до суду через систему "Електронний суд" надійшли додаткові пояснення відповідача (том 2, а.с.48-50), в яких зазначає, що позивачем всупереч вимог чинного законодавства не встановлено суб`єкта забруднення земель (ключового елемента правопорушення) та не здійснено жодних заходів для виявлення причин забруднення 14 земельних ділянок.

25.02.2025 за вх.№2345 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові пояснення разом з додатками (том 2, а.с.59-241, том 3, а.с.1-147), щодо проведення відбору 14 об`єднаних проб ґрунтів та відбору контрольних проб ґрунтів на зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021 ймовірно забруднених земельних ділянках, про що складено відповідні акти відбору проб ґрунтів. У відібраних пробах ґрунту виявлено перевищення вмісту хімічних речовин - амонію (обмінний), заліза (рухомі форми), міді (валова форма), марганцю (валова форма), свинцю (валова форма) та цинку (валова форма) у порівнянні з контрольним вмістом речовини у ґрунті контрольних проб ґрунтів, про що складено протоколи вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів.

27.02.2025 за вх.№2482 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про виконання ухвали суду з додатками (том 3, а.с.148-151).

В судовому засіданні 08.05.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі та надав пояснення по суті спору, просив позов задовольнити.

Представник відповідача заперечила проти позову в повному обсязі, надала пояснення по суті спору, просила відмовити в задоволенні позову та застосувати позовну давність.

19.05.2025 за вх.№6347/25 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові пояснення (том 3, а.с. 168-169), зі змісту яких вбачається, що основою розрахунків розміру шкоди від забруднення земель є нормативна грошова оцінка земельної ділянки, яка зазнала забруднення. Розмірною одиницею для розрахунку величини шкоди приймається товща землі в 0,2 м (об`єм ґрунтової маси 2000 куб.м на один гектар земної поверхні). Площі ділянок та місця відбору проб ґрунтів зазначені в додатках до актів відбору проб ґрунтів. Розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт засмічення земель, протягом шести місяців з дня виявлення порушення. Основою розрахунків розміру шкоди від засмічення земель є нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що засмічена. У відповідях Держгеокадастру вказано про неможливість визначення категорій земель, натомість вказана нормативно - грошова оцінка ріллі по Житомирській області як земель сільськогосподарського призначення. Саме цей показник і використовувала Інспекція при розрахунках. Таким чином в актах відбору проб ґрунтів вказана площа та розміри земельних ділянок, а самі акти підписувались старостами сіл. Площа засмічених земельних ділянок вказана в акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021 є такою ж як і на забруднених земельних ділянках.

27.05.2025 за вх.№6811/25 до суду через систему "Електронний суд" надійшли додаткові пояснення відповідача (том 3, а.с.178-181), відповідно до яких останній вважає, що матеріали справи не містять відповідних актів перевірок на місці засмічених земельних ділянок, якими б було визначено обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди, в тому числі і площі засміченої земельної ділянки, яка є складовою для встановлення об`єму відходів, який визначає ступінь засмічення земельної ділянки і, відповідно, коефіцієнт засміченої земельної ділянки відповідно до додатку 5 Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства.

В судовому засіданні 16.06.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача заперечила проти позову в повному обсязі. На думку представника, строк позовної давності сплив.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів.

Державна екологічна інспекція Поліського округу (далі - Інспекція) діє на підставі положення, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 32 (далі - Положення), згідно якого Інспекція є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Житомирської та Рівненської областей.

Пунктом 2 розділу II Положення встановлено, що Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

Державною екологічною інспекцією Поліського округу в період з 09.09.2021 по 30.09.2021 проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища Черняхівською селищною радою Житомирського району Житомирської області (далі - відповідач), за результатами якого складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021 (том 1, а.с.148-153).

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 року №711-р, визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Житомирської області.

Так, рішенням першої сесії восьмого скликання Черняхівської селищної ради від 04.12.2020 на території Черняхівської територіальної громади утворено 16 старостинських округів: Андріївський, Бежівський, Великогорбашівський, Видиборський, Головинський, Горбулівський, Дівочківський, Жадьківський, Клітищенський, Очеретянський, Пекарщинський, Салівський, Селянщинський, Сліпчицький, Селецький та Стиртівський (том 1, а.с.237-238) .

Під час обстеження території Черняхівської селищної ради виявлено факти порушення правил щодо поводження з відходами, що призвело до засмічення 17 відкритих (без асфальтобетонного чи іншого твердого покриття, що виключало б можливість фільтрації рідкої частини відходів у ґрунт та інфільтрацію ґрунтових вод) земельних ділянок.

Так, на території Пекарщинського старостинського округу, за межами с. Пекарщина, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0415, :01:000:0414:

1) 7,3м * 14,5м, з товщиною шару відходів 0,2м відходи каменеобробки (пульпа);

2) 83м * 3м, з товщиною шару відходів 0,2м - тверді побутові відходи;

3) 146м * 3м, з товщиною шару відходів 0,5м - тверді побутові відходи.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності старости Мостової Н.В., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 15.09.2021 №21-21/1 (том 2, а.с.76-78).

На території Андріївського старостинського округу, за межами с. Андріївна, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :03:000:0049, :03:000:0279:

1) 54м * 3,5м, з товщиною шару відходів 0,2м - тверді побутові відходи.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності старости Гудемчук Т.М., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 16.09.2021 №22-21/1 (том 2, а.с.125-127).

На території Очеретянського старостинського округу, за межами с. Очеретянка, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :05:000:0004, :05:000:0211:

1) 39м * 1,5м, з товщиною шару відходів 0,3м - тверді побутові відходи.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності старости Колесник Л.І., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 16.09.2021 №23-21/1 (том 2, а.с.149-151).

На території Селецького старостинського округу, за межами с. Браженка, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :08:000:0097:

1) 37м * 8м, з товщиною шару відходів 0,4м - тверді побутові відходи, рештки від порізки дерев.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності старости Опанасюк А.В., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 27.09.2021 №24-21/1 (том 2, а.с.175-178).

За межами с. Селець, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :12:000:0179:

1) 25м * 3,5м, з товщиною шару відходів 0,2м - тверді побутові відходи.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності старости Опанасюк А.В., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 27.09.2021 №25-21/1 (том 3, а.с.124-126).

На території Салівського старостинського округу, за межами с. Сали:

1) 35м * 24м, з товщиною шару відходів 0,3м - тверді побутові відходи.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності діловода Дзинзілевич С.В., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 27.09.2021 №26-21/1 (том 2, а.с.197-200).

На території Жадьківського старостинського округу, за межами населеного пункту, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:0082:

1) 52м * 9,5м, з товщиною шару відходів 0,3м - тверді побутові відходи.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності старости Мухлінської О.Л., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 27.09.2021 №27-21/1 (том 2, а.с.219-222).

На території Черняхівської селищної ради, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :09:000:0017:

1) 43м * 21м, з товщиною шару відходів 0,3м - тверді побутові відходи, рештки порізки деревини, відходи каменеобробки (пульпа).

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності начальника відділу земельних ресурсів та екології Ковальчука В.П., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 28.09.2021 №31-21/1 (том 3, а.с.1-4).

На території Бежівського старостинського округу, за межами с. Бежів, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:0063, :01:000:0023:

1) 23,5м * 5,5м, з товщиною шару відходів 0,9м - тверді побутові відходи, відходи каменеобробки (пульпа);

2) 19м * 5,5м, з товщиною шару відходів 0,9м - тверді побутові відходи, відходи каменеобробки (пульпа).

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності старости Мацієвської Л.А., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 28.09.2021 року №28-21/1 (том 3, а.с. 25-28).

Поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0063:

3) 75,2м * 5м, з товщиною шару відходів 0,5м - відходи каменеобробки (бут, пульпа).

Поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0276, :01:000:0074:

4) 143м * 6м, з товщиною шару відходів 1,5м, відходи каменеобробки (бут, пульпа).

На території Сліпчинського старостинського округу, за межами населеного пункту, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :06:000:0148, :10:000:0005:

1) 40м * 15м, з товщиною шару відходів 0,2м - тверді побутові відходи.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності діловода Журахівськї Ю,М., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 28.09.2021 року №29-21/1 (том 3, а.с.73-76).

Поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :08:003:0030:

1) 43м * 15м, з товщиною шару відходів 0,4м - тверді побутові відходи, рештки порізки деревини.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності діловода Журахівськї Ю,М., відібрано проби ґрунту, про що складено відповідний акт відбору проб ґрунтів 28.09.2021 року №30-21/1 (том 3, а.с. 95-98).

Поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0044:

1) 326м * 6м, з товщиною шару відходів 0,5м - відходи каменеобробки (бут, пульпа).

Виміри проводились повіреною металевою мірною стрічкою довжиною 30м спрощеним методом.

Згідно з протоколами вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів Державної екологічної інспекції Поліського округу №31-21/1 від 24.09.2021 (том 2, а.с.79-85), №32-21/1 від 24.09.2021 (том 2, а.с.128-131), №33-21/1 від 24.09.2021 (том 2, а.с.152-155), № 34-21/1 від 18.10.2021 (том 2, а.с.179-182), №35-21/1 від 18.10.2021 (том 3, а.с.128-131), №36-21/1 від 18.10.2021 (том 2, а.с.201-204), №37-21/1 від 18.10.2021 (том 2, а.с.223-226), №38-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.29-33), №39-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.77-80), №40-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.99-102), №41-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.5-8) у пробах ґрунту, відібраних на земельних ділянках зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021, виявлено перевищення вмісту хімічних речовин - амонію (обмінний), заліза (рухомі форми), міді (валова форма), марганцю (валова форма), свинцю (валова форма) та цинку (валова форма) у порівнянні з контрольним вмістом речовини у ґрунті контрольних проб ґрунтів.

Враховуючи викладене, позивач вказує, що ним було виявлено забруднення 14 земельних ділянок хімічними речовинами - амонію (обмінний), заліза (рухомі форми), міді (валова форма), марганцю (валова форма), свинцю (валова форма) та цинку (валова форма) у порівнянні з контрольним вмістом речовини у ґрунті контрольних проб ґрунтів в межах земельних ділянок зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021, а саме: накопичення в ґрунтах і ґрунтових водах внаслідок антропогенного впливу важких металів та інших речовин, вміст яких перевищує природний фон, що призводить до їх кількісних або якісних змін.

Відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (далі - Методика), затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України №171 від 27.10.1997, позивач здійснив розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок засмічення та забруднення хімічними речовинами земельних ділянок, зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021, що розташовані на території Черняхівської селищної ради, загальний розмір якої становить 547 898,28грн.

Основою розрахунків розміру шкоди від засмічення / забруднення земель є нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що засмічена / забруднена, тому позивач звертався до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, яке у відповідях повідомило (том 2, а.с.88, 134, 158, 185, 207, 229; том 3, а.с.11, 40, 41, 42, 83, 105, 119, 134), що відомості щодо земельних ділянок (зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021) в Державному земельному кадастрі відсутні, тому немає можливості надати відомості щодо категорії земель та нормативну грошову оцінку 1 кв.м земельної ділянки. Разом з тим повідомлено, що нормативна грошова оцінка ріллі по Житомирській області з розрахунку на 1 га станом на 01.01.2021 становить 21 411,00грн, визначена наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 18.12.2018 №605 .

Позивач наголошує, що саме цей показник і використовувала Інспекція при розрахунках.

03.10.2021 Черняхівській селищній раді направлено вимогу щодо приведення у відповідність із законодавством, у п.2 якої вимагається виконати повноваження у сфері поводження з відходами, у тому числі, в повній мірі здійснювати ліквідацію несанкціонованих і неконтрольованих звалищ відходів; у п.3 вимагається оформити право користування на земельні ділянки під звалищами твердих побутових відходів на території старостинських округів Черняхівської ОТГ (том 1, а.с.154-156).

Позивач вказує, що з огляду на виявлені порушення вимог щодо поводження з відходами під час їх збирання, зберігання, перевезення, оброблення, утилізації, знешкодження, видалення або захоронення, що є порушенням статей 17, 32, 33 Закону України "Про відходи", складено протоколи про адміністративні правопорушення та винесено постанови від 04.10.2021 якими накладено на старост старостинських округів адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

У зв`язку з невиконанням Черняхівською селищною радою вимоги, Інспекція звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.

Житомирський окружний адміністративний суд рішенням від 18.09.2023 по справі №240/16932/22 зобов`язав Черняхівську селищну раду ліквідувати несанкціоновані сміттєзвалища та оформити документи на право власності на земельні ділянки, зазначені у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021.

14.01.2022 Черняхівській селищній раді пред`явлено претензію №314/2/4-07 для сплати завданих порушенням природоохоронного законодавства збитків на суму 547898,28грн (том 1, а.с.116).

Як вказує позивач, станом на 14.10.2024 доказів сплати вказаної шкоди Інспекцією не отримано, що послугувало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

За приписами ч.1 ст.13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст.14 Конституції України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст.16 Конституції України).

У силу ст.66, 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Одним із основних принципів охорони навколишнього природного середовища, зазначеному в ст. 3 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст.15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції.

Згідно зі ст.19 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки) виконавчі органи сільських, селищних, міських рад у галузі охорони навколишнього природного середовища в межах своєї компетенції організують збір, переробку, утилізацію і захоронення відходів на своїй території.

Відповідно до ст.55 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки) суб`єкти права власності на відходи повинні вживати ефективних заходів для зменшення обсягів утворення відходів, а також для їх утилізації, знешкодження або розміщення.

Правові, організаційні та економічні засади діяльності, пов`язаної із запобіганням або зменшенням обсягів утворення відходів, їх збиранням, перевезенням, зберіганням, сортуванням, обробленням, утилізацією та видаленням, знешкодженням та захороненням, а також з відверненням негативного впливу відходів на навколишнє природне середовище та здоров`я людини на час здійснення перевірки було визначено Законом України "Про відходи".

Згідно зі ст.1 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки) відходи - будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення.

Статтею 33 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки), встановлені вимоги щодо зберігання та видалення відходів.

Так, зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам (за винятком захоронення).

Видалення відходів здійснюється відповідно до встановлених законодавством вимог екологічної безпеки з обов`язковим забезпеченням можливості утилізації чи захоронення залишкових продуктів за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Зберігання та видалення відходів здійснюються в місцях, визначених органами місцевого самоврядування з врахуванням вимог земельного та природоохоронного законодавства, за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, в якому визначені види та кількість відходів, загальні технічні вимоги, заходи безпеки, відомості щодо утворення, призначення, методів оброблення відходів відповідно до встановлених умов їх зберігання.

Визначені для зберігання та видалення відходів місця чи об`єкти повинні використовуватися лише для відходів, заявлених на одержання дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами.

Забороняється змішування чи захоронення відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія.

Забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів, у тому числі побутових, у підземних горизонтах, на території міст та інших населених пунктів, на територіях природно-заповідного фонду, на землях природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, в межах водоохоронних зон та зон санітарної охорони водних об`єктів, в інших місцях, що може створювати небезпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людини. Захоронення відходів у надрах допускається у виняткових випадках за результатами спеціальних досліджень з дотриманням норм і правил, передбачених законодавством України (аналогічна норма міститься в ст. 46 Закону України "Про охорону земель").

Відповідно до ст.9 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки), територіальні громади є власниками відходів, що утворюються на об`єктах комунальної власності чи знаходяться на їх території і не мають власника або власник яких невідомий (безхазяйні відходи).

Відповідно до ст.21 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки), органи місцевого самоврядування у сфері поводження з відходами забезпечують організацію збирання і видалення побутових відходів, у тому числі відходів дрібних виробників, створення полігонів для їх захоронення, а також організацію роздільного збирання корисних компонентів цих відходів; ліквідацію несанкціонованих і неконтрольованих звалищ відходів.

Органи місцевого самоврядування приймають рішення про відвід земельних ділянок для розміщення відходів і будівництва об`єктів поводження з відходами.

Відповідно до ст.29 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки), виробники відходів, їх власники, а також центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, здійснюють моніторинг місць утворення, зберігання і видалення відходів з метою визначення та прогнозування впливу відходів на навколишнє природне середовище, своєчасного виявлення негативних наслідків, їх відвернення та подолання.

З метою обмеження та запобігання негативному впливу відходів на навколишнє природне середовище та здоров`я людини забороняється: з 1 січня 2018 року захоронення не перероблених (необроблених) побутових відходів (п."і" ч.1 ст.32 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки).

У відповідності до абз.12 ст.35-1 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки), захоронення побутових відходів дозволяється тільки на спеціально обладнаних для цього полігонах/звалищах.

Відповідно до ст.42 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час здійснення перевірки), особи, винні в порушенні законодавства про відходи, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільну чи кримінальну відповідальність за невиконання вимог щодо поводження з відходами (під час їх збирання, перевезення, зберігання, оброблення, утилізації, знешкодження, видалення та захоронення), що призвело до негативних екологічних, санітарно-епідемічних наслідків або завдало матеріальної чи моральної шкоди.

Власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; забезпечувати захист земель від пожеж, ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям (п. 1, 10 ст. 35 Закону України "Про охорону земель").

Відповідно до положень ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Особи, винні за порушення у сфері, управління відходами, несуть відповідно до закону дисциплінарну, адміністративну, адміністративно-господарську, цивільну чи кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації, громадяни України, іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушень у сфері управління відходами, у порядку та розмірах, встановлених законом України (ст.57-58 Закону України "Про управління відходами").

Згідно з ч.1 ст.167 Земельного кодексу України, з якою кореспондується ч.1 ст.45 Закону України "Про охорону земель", господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад встановлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.

У разі виявлення фактів забруднення ґрунтів небезпечними речовинами спеціально уповноважені органи виконавчої влади у галузі охорони земель вживають заходів до обмеження, тимчасової заборони (зупинення) чи припинення діяльності підприємств, установ, організацій, незалежно від форм власності, притягнення винних до відповідальності згідно із законом і проведення в установленому порядку робіт з дезактивації, відновлення забруднених земель, консервації угідь і визначення режимів їх подальшого використання (ч.2 ст.45 Закону України "Про охорону земель).

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до ст. 56 Закону України "Про охорону земель" юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Як зазначалося вище, Державною екологічною інспекцією Поліського округу в період з 09.09.2021 по 30.09.2021 проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища в населених пунктах, котрі входять до складу Черняхівської територіальної громади, за результатами якого складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021 (том 1, а.с.148-153). Вказаний захід проведений в присутності начальника відділу ЖКГ Черняхівської селищної ради Смоленського Олександра Миколайовича та начальника відділу земельних ресурсів та екології Черняхівської селищної ради Кальчука Володимира Петровича. Акт містить підпис представника та печатку Черняхівської селищної ради без будь-яких зауважень та заперечень.

Під час обстеження території Черняхівської селищної ради виявлено факти порушення правил щодо поводження з відходами, що призвело до засмічення 17 (сімнадцяти) відкритих (без асфальтобетонного чи іншого твердого покриття, що виключало б можливість фільтрації рідкої частини відходів у ґрунт та інфільтрацію ґрунтових вод) земельних ділянок.

З метою встановлення ймовірного забруднення земельних ресурсів державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу, в присутності представників ОТГ (старостів / діловодів), відібрано проби ґрунтів, про що складено відповідні акти відбору проб ґрунтів 15.09.2021 №21-21/1 (том 2, а.с.76-78), 16.09.2021 №22-21/1 (том 2, а.с.125-127), 16.09.2021 №23-21/1 (том 2, а.с.149-151), 27.09.2021 №24-21/1 (том 2, а.с.175-178), 27.09.2021 №25-21/1 (том 3, а.с.124-126), 27.09.2021 №26-21/1 (том 2, а.с.197-200), 27.09.2021 №27-21/1 (том 2, а.с.219-222), 28.09.2021 №31-21/1 (том 3, а.с.1-4), 28.09.2021 №28-21/1 (том 3, а.с.25-28), 28.09.2021 №29-21/1 (том 3, а.с.73-76), 28.09.2021 №30-21/1 (том 3, а.с.95-98).

За результатами вимірювання у пробах ґрунтів, відібраних на земельних ділянках, зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021, виявлено перевищення вмісту хімічних речовин - амонію (обмінний), заліза (рухомі форми), міді (валова форма), марганцю (валова форма), свинцю (валова форма) та цинку (валова форма) у порівнянні з контрольним вмістом речовини у ґрунті контрольних проб ґрунтів, про що свідчать протоколи вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів Державної екологічної інспекції Поліського округу №31-21/1 від 24.09.2021 (том 2, а.с.79-85), №32-21/1 від 24.09.2021 (том 2, а.с.128-131), №33-21/1 від 24.09.2021 (том 2, а.с.152-155), № 34-21/1 від 18.10.2021 (том 2, а.с.179-182), № 35-21/1 від 18.10.2021 (том 3, а.с.128-131), №36-21/1 від 18.10.2021 (том 2, а.с.201-204), №37-21/1 від 18.10.2021 (том 3, а.с.223-226), №38-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.29-33), №39-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.77-80), №40-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.99-102), №41-21/1 від 20.10.2021 (том 3, а.с.5-8).

Наведене свідчить про забруднення 14 земельних ділянок хімічними речовинами - амонію (обмінний), заліза (рухомі форми), міді (валова форма), марганцю (валова форма), свинцю (валова форма) та цинку (валова форма) у порівнянні з контрольним вмістом речовини у ґрунті контрольних проб ґрунтів в межах земельних ділянок зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021, а саме: накопичення в ґрунтах і ґрунтових водах внаслідок антропогенного впливу важких металів та інших речовин, вміст яких перевищує природний фон, що призводить до їх кількісних або якісних змін.

При цьому, відповідачем доказів у підтвердження спростування виявлених порушень не надано. Разом з тим, дії службових осіб Державної екологічної інспекції Поліського округу щодо проведення перевірки, складання за її результатами акту перевірки від 30.09.2021, а також проведення відбору проб ґрунтів на забруднених земельних ділянках та здійснення вимірювання показників складу та властивостей цих ґрунтів, за результатами яких складено відповідні протоколи, відповідачем оскаржені не були, доказів протилежного матеріали справи не містять.

Порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання та фізичними особами, через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, допущеного внаслідок дії чи бездіяльності і поширюється на всі землі України незалежно від їх категорії та форм власності, врегульований Методикою визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (далі - Методика), затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України №171 від 27.10.1997.

У відповідності до п.1.3 Методики, методика застосовується під час встановлення розмірів шкоди від забруднення (засмічення) земель будь-якого цільового призначення, що сталося внаслідок несанкціонованих (непередбачених проектами, дозволами) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів, внаслідок порушення норм екологічної безпеки у разі зберігання, транспортування та проведення вантажно-розвантажувальних робіт, використання пестицидів і агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного розміщення промислових, побутових та інших відходів.

За приписами п.3.1. Методики землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх граничнодопустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення).

Згідно з п.3.2. Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища.

Пунктом 3.3. Методики передбачено, що факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

За результатами проведеної перевірки та виявлених порушень Державною екологічною інспекцією Поліського округу на підставі Методики проведені розрахунки шкоди, заподіяної внаслідок засмічення та забруднення земельних ділянок, а саме:

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Пекарщина на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0415, :01:000:0414, що призвело до забруднення земель площею 250,85кв.м., площею 249кв.м. та площею 438кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 50 189,16грн та за забруднення - 7 478,80грн (том 2, а.с.89-124);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Андріївка на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :03:000:0049, :03:000:0279, що призвело до забруднення земель площею 189кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 7 583,63грн та за забруднення - 1 617,75грн (том 2, а.с.135-147);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Очеретянка на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :05:000:0004, :05:000:0211, що призвело до забруднення земель площею 58,5 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 1 877,85грн та за забруднення - 563,36грн (том 2, а.с.159-175);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Бражанка на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :08:000:0097, що призвело до забруднення земель площею 296 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 19 003,20грн та за забруднення - 712,62грн (том 2, а.с.186-196);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Сали на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :04:000:0032, що призвело до забруднення земель площею 840 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 53 928,00грн та за забруднення - 2 022,30грн (том 2, а.с.208-218);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Жадьки на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:0082, що призвело до забруднення земель площею 494 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 31 714,80грн та за забруднення - 1 189,31грн (том 2, а.с.230-240);

- засмічення земельних ресурсів за межами смт Черняхів на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :09:000:0017, що призвело до забруднення земель площею 903 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 57 972,60грн та за забруднення - 7 246,58грн (том 3, а.с.12-24);

- засмічення земельних ресурсів за межами с.Бежів на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:0063, :01:000:0023, що призвело до забруднення земель площею 129,25 кв.м. та площею 376 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 92 552,33грн та за забруднення - 770,22грн (том 3, а.с.43-72);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Сліпчинці на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельних ділянок з кадастровими номерами :06:000:0148, :10:000:0005, що призвело до забруднення земель площею 600 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 38 520,00грн та за забруднення - 1 444,50грн (том 3, а.с.84-94);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Сліпчинці на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :08:003:0030, що призвело до забруднення земель площею 645 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 41 409,00грн та за забруднення - 1 552,85грн (том 3, а.с.106-116);

- за засмічення земельних ресурсів за межами с. Сліпчинці на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0044, що може призвести до забруднення земель площею 1 956 кв.м., розмір шкоди становить 125 575,20грн (том 3, а.с.120-123);

- засмічення земельних ресурсів за межами с. Селець на території Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :12:000:0179, що призвело до забруднення земель площею 87,5 кв.м., розмір шкоди за засмічення становить 2 808,75грн та за забруднення 210,66грн (том 3, а.с.135-145).

При здійсненні розрахунку, за показник - нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що засмічена / забруднена, використана інформація Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області щодо нормативно грошової оцінки ріллі по Житомирській області з розрахунку на 1 га станом на 01.01.2021, яка становить 21 411,00грн та яка визначена наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 18.12.2018 №605, оскільки в Державному земельному кадастрі відсутні відомості щодо земельних ділянок, зазначених у акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 30.09.2021 (інформація Держгеокадастру: том 2, а.с.88, 134, 158, 185, 207, 229; том 3, а.с.11, 40, 41, 42, 83, 105, 119, 134).

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що розрахунки були проведені Державною екологічною інспекцією Поліського округу згідно Методики, а також здійснивши перевірку вказаних розрахунків, суд встановив, що належною до стягнення є сума 547 943,47грн. Тобто розмір шкоди за розрахунком суду є більшим, ніж заявлена позивачем до стягнення сума 547 898,28грн. Проте, враховуючи положення ч.1 с.14 ГПК України, суд розглядає позовні вимоги в межах заявлених позивачем, які визнає обґрунтованими.

Відповідно до положень природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

Отже, забруднення навколишнього природного середовища, прямий чи опосередкований шкідливий вплив на здоров`я людини є кваліфікуючими ознаками правопорушення, за яке передбачено відповідальність. Подібні за змістом висновки щодо відшкодування шкоди та складу господарського правопорушення у природоохоронній сфері викладені у постановах Верховного Суду від 25.10.2018 у справі № 905/31/17, від 22.11.2018 у справі № 922/3507/16.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду унормовані ст.1166 Цивільного кодексу України. За приписами вказаної норми, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у спорі про відшкодування заподіяної шкоди, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

В свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (див. висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 17.03.2020 у справі №912/823/18, від 03.11.2021 у справі №922/1705/20, від 18.12.2020 у справі №922/3414/19, від 02.06.2022 у справі №920/821/18).

Отже, для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести:

- неправомірність поведінки особи (неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, яка не відповідає вимогам закону, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії);

- наявність шкоди (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права. У правовідносинах, що розглядаються, шкода - це фактично міра відповідальності);

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди;

- вину завдавача шкоди, але за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону, обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи.

Аналогічна позиція щодо застосування вимог законодавства щодо стягнення шкоди завданої порушенням вимог природоохоронного законодавства наведена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.11.2019 у справі №925/856/18.

Суд зауважує, що відповідачем не надано до суду належних та допустимих доказів у розумінні ст.76, 77 ГПК України, які б спростовували його вину у завданій шкоді та підтверджували відсутність порушення природоохоронного законодавства.

У діях відповідача наявні всі підстави для покладення на нього відповідальності за заподіяну шкоду, зокрема:

- протиправна поведінка, яка полягає у бездіяльності відповідача щодо виконання повноважень у сфері поводження з відходами, а саме несанкціонованих сміттєзвалищ;

- вина особи, яка полягає в недотриманні вимог природоохоронного законодавства, зокрема, з урахуванням ст.21 Закону України "Про відходи" (в редакції, чинній на час перевірки), ст.35 Закону України "Про охорону земель", ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", що призвело до засмічення та забруднення земельних ділянок на підтвердження чого складено та надано акт перевірки та вимогу;

- наявна сама шкода, яка обрахована відповідно до вищевказаної Методики;

- причинний зв`язок, що виражений у заподіяні вказаної шкоди саме протиправною поведінкою відповідача.

Дослідивши матеріали справи та з`ясувавши доводи сторін, суд дійшов висновку, що в діях Черняхівської селищної ради наявні всі складові правопорушення, а саме, факт протиправної поведінки, наявність шкоди, наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою та шкодою, а також вина, що підтверджується актом перевірки, вимогою, обґрунтованими розрахунками розміру шкоди, претензією, актами відбору проб ґрунтів та протоколами вимірювань.

Отже відповідачем порушено вимоги природоохоронного законодавства внаслідок власних дій. Дії посадових осіб Державної екологічної інспекції Поліського округу щодо складання акту перевірки, вимоги про усунення виявлених порушень, складання розрахунків шкоди та пред`явлення претензії щодо добровільного відшкодування шкоди відповідачем в порядку адміністративного судочинства не оскаржувались, а отже у спірних правовідносинах наявні всі елементи складу правопорушення.

Враховуючи зазначене, вбачається, що позов про відшкодування шкоди є обґрунтованим та доведеним належними та допустимими доказами, а доводи позивача відповідачем не спростовані.

Щодо заяви відповідача про застосування позовної давності, суд враховує наступне.

Відповідно до ст.256 Цивільного кодексу України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно зі ст.257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ст.261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатись про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч.3, 4 ст.267 ЦК України).

У даному випадку, як зазначено у позові, позивач в період з 09.09.2021 по 30.09.2021 проводив перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства, за результатом якої складено акт від 30.09.2021, а позов подано до господарського суду 23.10.2024.

Водночас, згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом №2102-ІХ від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, в Україні було введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, з подальшими його продовженнями, який триває і наразі.

Законом України від 15.03.2022 №2120-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" внесено зміни до ЦК України щодо строків позовної давності. Так, розділ "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України доповнено зокрема п.19, згідно якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Тобто, законодавцем було запроваджено механізм, за якого позовна давність на період дії воєнного стану або надзвичайної ситуації продовжується на строк дії таких обставин.

Враховуючи продовження позовної давності, строки звернення позивача з даним позовом не пропущені, а тому відсутні підстави для застосування судом позовної давності до спірних правовідносин.

Щодо інших доказів, доводів та заперечень сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться в рішенні суду, позаяк не покладаються судом в основу цього судового рішення, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010).

Як визначає ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.74 ГПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі.

Розподіл судових витрат.

Пунктом 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на задоволення позовних вимог в повному обсязі, суд приходить до висновку, що судовий збір слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Черняхівської селищної ради (12301, Житомирська обл., Житомирський р-н, смт Черняхів, майдан Рад, буд. 1, ідентифікаційний код 04344156) на користь держави шкоду, завдану навколишньому природному середовищу в розмірі 547 898,28грн, які перерахувати до державного бюджету Житомирської області на розрахунковий рахунок:

номер рахунку: UА0006823,

код призначення: 24062100,

код отримувача: 37976485,

отримувач: ГУК у Житомирській області (ТГ сел. Черняхів),

банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.).

3. Стягнути з Черняхівської селищної ради (12301, Житомирська обл., Житомирський р-н, смт Черняхів, майдан Рад, буд. 1, ідентифікаційний код 04344156) на користь Державної екологічної інспекції Поліського округу (10014, м. Житомир, вул. Леха Качинського, буд.12-А, ідентифікаційний код 42163803) 8 218,47грн судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 24.06.25

Суддя Шніт А.В.

Надіслати:

1 - позивачу через електронний суд

2 - відповідачу через електронний суд