ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"16" червня 2025 р. Cправа № 902/126/25

Господарський суд Вінницької області у складі: головуючого судді Виноградського О. Є., за участю секретаря судового засідання Ганкіної А. Л.,

за участю:

прокурора Сосницької І. В. (посвідчення №072236 від 01.03.23 до 01.03.28)

представника позивача-1 Франчук І. О.,

відповідача - Фізичної особи-підприємця Оленича В. І.,

представника відповідача адвоката Смірнова С. М.,

інші учасники справи не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Вінницької області матеріали справи № 902/126/25

за позовом: Керівника Хмільницької окружної прокуратури (місцезаходження: Чорновола В`ячеслава., буд.34 м.Хмільник., Хмільницький р-н., Вінницька обл., 22000; ідентифікаційний код юридичної особи (Вінницької обласної прокуратури): 02909909) в інтересах держави в особі:

позивача-1: Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, буд 7 м.Вінниця., Вінницький р-н., Вінницька обл., 21100; ідентифікаційний код відокремленого підрозділу: 40919605),

позивача-2: Хмільницької міської ради (місцезнаходження: вул. Столярчука, буд 10, м.Хмільник, Хмільницький р-н., Вінницька обл., 22000; ідентифіаційний код юридичної особи: 04051247),

до: Фізичної особи-підприємця Оленича Василя Івановича (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів - Комунальне некомирційне підприємство "Хмільницький центр первиної медико-санітарної допомоги" Хмільницької міської ради (місцезнаходження: вул. Чорновола В`ячеслава, буд 64., м. Хмільник., Хмільницький р-н., Вінницька обл., 2200; ідентифікаційний код юридичної особи: 36905591),

про стягнення 237 372,6 грн.

У С Т А Н О В И В :

04.02.2025 до Господарського суду Вінницької області надійшла позовна заява Керівника Хмільницької окружної прокуратури № 02.56-334ВИХ-2502.56-25-25 від 31.01.2025 (вх. канц. суду № 130/25) в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області та Хмільницької міської ради до Фізичної особи-підприємця Оленича Василя Івановича з вимогою про стягнення 237372,60 грн штрафних санкцій за порушення умов Договору № 226 від 29.08.2023.

В обґрунтування своїх вимог прокурор посилається на невиконання відповідачем Фізичною особою-підприємцем Оленичем Василем Івановичем Договору № 226 про закупівлю робіт від 29.08.2023, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради та Фізичною особою-підприємцем Оленичем Василем Івановичем.

Прокурор зазначає, що станом на 29.12.2023 відповідачем не виконано умови договору щодо виконання будівельних робіт, а саме реконструкції покрівлі будівлі корпусу клініко-діагностичної лабораторії та денного стаціонару по вул. Пушкіна, 65 в м.Хмільник, Хмільницького району, Вінницької області оскільки роботи виконані не в повному обсязі та не вчасно.

Зокрема, на виконання Договору № 226 від 29.08.2023 Підрядником з серпня 2023 року по грудень 2023 виконано на загальну суму 1279307,12 грн, які замовником повністю оплачені, що підтверджується актами виконаних робіт (акт приймання виконання будівельних робіт № 1 за листопад 2023 року від 06.11.2023, акт приймання виконання будівельних робіт № 2 за листопад 2023 року від 28.11.2023, акт приймання виконання будівельних робіт № 3 за грудень 2023 року від 25.12.2023), платіжними інструкціями (платіжна інструкція № 15 від 09.11.2023, платіжна інструкція № 18 від 29.11.2023, платіжна інструкція № 21 від 27.12.2023) та звітом про виконання договору.

Прокурор стверджує, що станом на 31.12.2023 Підрядником не виконано будівельні роботи, передбачені пунктом 1.1. Договору, на суму 1 032 470,65 грн.

На переконання прокурора вказане свідчить про невиконання ФОП Оленич В. І. умов Договору № 226 від 29.08.2023 та порушення вимог чинного законодавства України, у зв`язку з чим наявні підстави для стягнення штрафних санкцій за невиконання умов договору у судовому порядку.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2025 справу розподілено судді Виноградському О. Є.

Ухвалою судді Господарського суду Вінницької області від 10.02.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

12.02.2025 відповідач - Фізична особа-підприємець Оленич Василь Іванович отримав надіслану йому через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, ухвалу про відкриття провадження у справі, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 148 т.1).

Протягом призначеного ухвалою судді Господарського суду Вінницької області строку, відповідач не скористався своїм правом та не подав суду відзив на позовну заяву.

Відповідно до частини другої статті 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

18.02.2025 позивач-1 Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області отримало, надіслану йому через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, ухвалу про відкриття провадження у справі, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с.148 т.1).

05.03.2025 до суду надійшли пояснення по справі від позивача-1 - Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (а.с. 158-166 т.1.

В своїх поясненнях позивач-1 зазначив, що відповідно до п.2.2.2.1 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Північного офісу Держаудитслужби на ІІ квартал 2024 року, Управлінням проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності комунального некомерційного підприємства «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради (далі Центр) за період з 01.01.2020 по 31.03.2024, результати якої зафіксовано в Акті від 17.06.2024 №260204-30/11 (копія витягу з акта ревізії долучено прокуратурою до позовної заяви та міститься в додатках під номером 12).

За результатами зазначеної вище ревізії виявлено порушень, що призвели до втрат фінансових і матеріальних ресурсів на загальну суму 1073,3 тис. грн. в тому числі порушення при проведені закупівлі UA-2023-07-28-005013-a «Реконструкція покрівлі будівлі корпусу клінікодіагностичної лабораторії та денного стаціонару по вул. Пушкіна, 64 в м.Хмільник, Хмільницького району Вінницької області». В ході заходу державного фінансового контролю усунуто порушень на загальну суму 685,96 тис. грн (станом на момент інформування 709,17 тис. грн). Зокрема, залишились неусунутими порушення, пов`язані з оплатою завищеної Фізичній особі-підприємцю Оленич В.І. обсягів та вартості виконаних робіт в сумі 60,88 тис. грн, і не нарахуванням та як наслідок недоотриманням Центром штрафу та пені за неналежне виконання підрядником договору на загальну суму 279,79 тис. грн.

Позивач-1 зазначає, що в Управління відсутні підстави для звернення до суду щодо відшкодування ФОП Оленич В.І. штрафу та пені за неналежне виконання умов договору, оскільки відповідно до п. 10 ст. 10 Закону №2939 органу державного фінансового контролю надається право звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

1202.2025 позивач-2 Хмільницька міська рада отримала, надіслану їй через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, ухвалу про відкриття провадження у справі, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 148 т.1).

11.02.2025 від позивача-2 - Хмільницької міської ради до суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшли пояснення, в яких позивач заявив про повну підтримку позову Керівника Хмільницької окружної прокуратури, щодо стягнення штрафних санкцій враховуючи позицію - КНП «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради, викладеної в листі до Хмельницької окружної прокуратури Вінницької області від 30.01.2024 № 01-23/95 (а.с. 150 т.1).

11.02.2025 через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» надійшла заява Хмільницької міської ради б/н від 11.02.2025 (вх. канц. суду № 01-34/1425/25 від 11.02.2025) про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору (а.с. 154 т.1), в якій уповноважений представник Юрчишин М. В. просив суд залучити до участі у справі № 902/126/25 КНП «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача.

10.03.2025 Господарський суд Вінницької області постановив ухвалу про залучення до участі у господарській справі № 902/126/25 Комунальне некомерційне підприємство «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги «Хмільницької міської ради» (місцезнаходження: вул. Чорновола В`ячеслава, буд. 64, м. Хмільник, Хмільницький р-н, Вінницька обл., 22000; ідентифікаційний код юридичної особи: 36905591) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивачів та відкладення підготовчого засідання у справі № 902/126/25 на 07.04.25 о 12:00 год.

07.04.2025 до суду надійшла заява від представника відповідача про вступ до справи та відкладення судового засідання (а.с. 07.04.2025 т.1).

07.04.2025 враховуючи позицію учасників справи суд постановив ухвалу, яка занесена до Протоколу судового засідання, про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання до 12:30 год 21.04.2025.

21.04.2025 року за наслідками проведення підготовчого засідання Господарський суд Вінницької області постановив ухвалу, занесену до Протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження та призначення справи № 902/126/25 до судового розгляду по суті на 10:00 год. 02.06.2025.

В судове засідання з`явились прокурор, представники позивача-1, позивача-2 відповідача.

Третя особа - КНП «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради, повідомлене належним чином про дату, місце та час судового розгляду своїм правом на участь в судовому засіданні не скористалось, свого представника в судове засідання не направило.

Статтею 202 Господарського процесуального кодексу України визначені наслідки неявки в судове засідання учасника справи. Зокрема, згідно із частиною третьою статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки. При цьому, суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

У судовому засіданні прокурор підтримав свій позов.

У судовому засіданні представник позивача-1 підтримав позов прокурора.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечив.

За наслідками розгляду справи, у судовому засіданні після судових дебатів суд оголосив про перехід до стадії ухвалення рішення та час його проголошення в цьому судовому засіданні.

Після ухвалення судом рішення, у судовому засіданні, 16.06.2025, оголошено вступну та резолютивну частину рішення, яка долучена до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення прокурора, представника позивача-1, заперечення представника відповідача, оцінивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, суд установив.

Фактичні обставини, які встановив суд, та зміст спірних правовідносин.

За результатами публічних торгів №UA-2023-07-28-005013-a між Комунальним некомерційним підприємством «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради (далі - Замовник) та Фізичною особою-підприємцем Оленичем В.І. (далі - Підрядник) укладено договір про закупівлю робіт №226 від 29.08.2023 (далі - Договір) (а.с.37-44 т.1).

Відповідно до п.1.1 Договору Підрядник за цим договором зобов`язується за завданням Замовника на свій ризик виконати будівельні роботи ДК 021:2015-45454000-4 Реконструкція «Реконструкція покрівлі будівлі корпусу клініко - діагностичної лабораторії та денного стаціонару по вул.Пушкіна, 64 в м.Хмільник, Хмільницького району, Вінницької області» (далі - Об`єкт), а замовник зобов`язується прийняти від Підрядника закінчені роботи та оплатити їх.

Підрядник забезпечує надання послуг у повній відповідності до нормативних вимог, вимог проектної та кошторисної документації, та умов цього Договору (п.1.2. Договору).

Місце надання послуг за цим Договором: 22000, Україна, Вінницька область, Хмільницький район, м.Хмільник, вул.Чорновола В`ячеслава (вул.Пушкіна), буд.64 (п.1.4 Договору).

Обсяги закупівлі послуг за цим Договором можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків та фактичної наявності асигнувань Замовника без відшкодування будь-яких можливих збитків Підрядника та сплати йому неустойки (п.1.5 Договору).

Строк надання послуг згідно Календарного плану (Додаток 3, що є невід`ємною частиною цього Договору): з дня набрання чинності цим Договором до 15.11.2023 (п.2.2 Договору).

Пунктом 3.1. Договору визначено, що загальна сума договору складає: 2 311 777,77 грн без ПДВ.

Оплата наданих послуг здійснюється на підставі актів здачі - приймання виконаних робіт «Акту приймання виконаних будівельних робіт» форми № КБ-2в та довідки №КБ-3 «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати» протягом 10 (десяти) банківських днів з дня підписання акту про виконані роботи в межах затверджених кошторисних призначень на відповідний період за умови наявності фінансування та наявності асигнувань з державного бюджету через орган Державної казначейської служби України, у якому обслуговується Замовник (п.3.4 Договору).

Відповідно до п.5.1 Договору Замовник зобов`язаний: надати Підряднику проектну документацію (необхідну дозвільну документацію та іншу документацію, передбачену чинним законодавством України для робіт, визначених цим Договором); прийняти від Підрядника на умовах та в строки, передбачених цим Договором, належним чином надані роботи; провести розрахунки з Підрядником у відповідності до порядку і термінів, передбачених цим Договором; виділити представника, уповноваженого у будь-який час здійснювати контроль за наданням послуг; здійснювати оплату за надані роботи за наявності відповідного бюджетного призначення у разі наявності асигнувань, затверджених кошторисом.

Згідно з п.5.2 Договору Підрядник зобов`язаний: надати послуги у строки, встановлені цим Договором, надати послуги якісно та з дотриманням норм законодавства України, в тому числі діючих у будівництві норм та стандартів (ДСТУ, ТУ, ДБН), а також норм охорони праці, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Замовник має право самостійно вирахувати та утримувати в повному обсязі суми неустойки та збитків при кінцевому розрахунку з Підрядником (пп.5.3.8 Договору).

У випадку порушення Договору сторона несе відповідальність, визначену цим Договором та чинним законодавством України. Порушенням Договору є його невиконання або неналежне виконання, а саме виконання з порушенням умов, визначених цим Договором. За невиконання або неналежне виконання умов зобов`язання Договору Підрядник несе відповідальність згідно цього Договору та чинного законодавства України, в тому числі частиною другою статті 231 Господарського кодексу України (п.7.2, 7.3, 7.4 Договору).

Відповідно до пп.7.4.2 Договору за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1% вартості товару (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Згідно з п.7.5 Договору у разі порушення зобов`язань за договором підряду можуть настати такі правові наслідки:

- припинення виконання зобов`язань за договором підряду внаслідок односторонньої відмови Замовником від нього чи розірвання договору підряду за ініціативою Замовника;

- сплата Підрядником неустойки у розмірі 10 відсотків від ціни цього Договору;

- відшкодування Підрядником збитків та моральної і майнової шкоди. За невиконання Підрядником зобов`язань неустойка підлягає стягненню в повному розмірі незалежно від відшкодування збитків/шкоди.

Договір набирає чинності з дати підписання його сторонами і діє до 31.12.2023, але в будь-якому випадку до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Договором (п.12.1 Договору).

Додатком №2 до Договору визначено календарний план виконання будівельних робіт.

У подальшому, між Замовником та Підрядником укладено наступні додаткові угоди до Договору, а саме:

- додаткову угоду № 234 від 04.09.2023 (а.с.52-53 т.1), якою внесено зміни до розділу 15 «Додатки до договору», а саме до п.15.1. Дефектний акт (Додаток 1) та викладено його у новій редакції;

- додаткову угоду № 282 від 23.10.2023 (а.с.54-57 т.1), якою внесено зміни до Договору, а саме: п.2.2 Договору викладено у новій редакції «строк надання послуг згідно Календарного плану з дня набрання чинності цим Договором до 10 грудня 2023 року», а також додаток 3 до Договору доповнено та викладено у новій редакції;

- додаткову угоду № 334 від 11.12.2023 (а.с.58-61 т.1), якою внесено зміни до Договору, а саме: п.2.2 Договору викладено у новій редакції «строк надання послуг згідно Календарного плану з дня набрання чинності цим Договором до 25 грудня 2023 року», а також додаток 3 до Договору доповнено та викладено у новій редакції;

- додаткову угоду №3 від 29.12.2023 (а.с.62 т.1), якою зменшено ціну Договору на 1 032 470,65 грн.

На виконання Договору Підрядником з серпня 2023 року по грудень 2023 року виконано роботи на загальну суму 1 279 307,12 грн, що підтверджується складеними між сторонами актами виконаних робіт (а.с.68-85 т.1):

- акт приймання виконаних будівельних робіт №1 та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2023 року від 06.11.2023;

- акт приймання виконаних будівельних робіт №2 та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2023 року від 28.11.2023;

- акт приймання виконаних будівельних робіт №3 та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2023 року від 25.12.2023.

За правилами п.5.3 розділу 5 статуту Комунального некомерційного підприємства «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради, затвердженого рішенням 57 сесії Хмільницької міської ради 8 скликання №2426 від 05.03.2024, джерелами формування майна та коштів підприємства є, зокрема:

- комунальне майно, передане підприємству відповідно до рішення про його створення;

- кошти місцевого бюджету (бюджетні кошти);

- власні надходження підприємства.

Згідно з п.38 ч.1 ст.2 Бюджетного кодексу України №2456-VI від 08.07.2010 одержувач бюджетних коштів суб`єкт господарювання, громадська чи інша організація, яка не має статусу бюджетної установи, уповноважена розпорядником бюджетних коштів на здійснення заходів, передбачених бюджетною програмою, та отримує на їх виконання кошти бюджету.

Відповідно до ч.6 ст.22 Бюджетного кодексу України №2456-VI від 08.07.2010 розпорядник бюджетних коштів може уповноважити одержувача бюджетних коштів на виконання заходів, передбачених бюджетною програмою, шляхом доведення йому бюджетних асигнувань та надання відповідних коштів бюджету (на безповоротній чи поворотній основі). Одержувач бюджетних коштів використовує такі кошти відповідно до вимог бюджетного законодавства на підставі плану використання бюджетних коштів, що містить розподіл бюджетних асигнувань.

У разі отримання бюджетних коштів одержувачем платежі здійснюються з рахунка, відкритого в установленому порядку в органах Казначейства, якщо інше не передбачено законодавством (п.9 Порядку складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №228 від 28.02.2002).

Суд враховує, що в матеріалах справи містяться платіжні інструкції, за якими оплата виконаних робіт за Договором здійснювалась Замовником з рахунків, зокрема відкритих в органах Казначейства.

Отже судом встановлено, що за виконані роботи за Договором Замовником сплачено 1 279 307,12 грн за рахунок коштів місцевого бюджету (платіжна інструкція №15 від 09.11.2023 на суму 279 635,07 грн; платіжна інструкція № 18 від 29.11.2023 на суму 353 842,24 грн; платіжна інструкція №21 від 27.12.2023 на суму 645 829,81 грн) (а.с.86-88).

Листом №01-23/1145 від 28.12.2023 (а.с.63-64) Комунальне некомерційне підприємство «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради повідомило Підрядника про односторонню відмову від Договору на підставі ч.2 ст.849 ЦК України. На означеному листі №01-23/1145 від 28.12.2023 міститься відмітка Підрядника про його отримання.

Згідно зі звітом про виконання договору про закупівлю UA-2023-07-28-005013-a, оприлюдненого на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель, відповідно до ч.2 ст.849 ЦК України, пп.5.2.1, 5.3.7, п.7.3, 7.4 Договору означений розірвано у зв`язку із невиконанням Підрядником його умов, а саме: роботи виконані не в повному обсязі та не своєчасно (а.с.65-67).

В матеріалах справи міститься акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального некомерційного підприємства «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради за період з 01.01.2020 по 31.03.2024 №260204-30/11 від 17.06.2024 (а.с.89-100), в якому Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зазначено підконтрольній установі про необхідність вжиття заходів щодо стягнення штрафних нарахувань за Договором.

Норми права, які застосував суд, оцінка доказів та висновки щодо порушення, невизнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Вирішуючи питання стосовно того, чи мав прокурор право на звернення з цим позовом в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області та Хмільницької міської ради, суд враховує таке.

Відповідно до ч.3 ст.4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ч.3 ст.41 ГПК України у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

У статті 53 ГПК України унормовано, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до ч.4 ст.53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

За правилами ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII від 14.10.2014 прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

З огляду на правовий висновок щодо застосування норм права, викладений в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.04.2021 у справі №922/3219/20: "...системне тлумачення положень частин 3-5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України і частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах."

Як зазначено в висновку щодо застосування норм права, викладених в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18: "...прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтування підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим."

Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України №3-рп/99 від 08.04.99: «...Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах."

Звертаючись із цим позовом до суду прокурор обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту: засновником Комунального некомерційного підприємства «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради та власником її майна є Хмільницька міська територіальна громада, яка реалізує свої повноваження через Хмільницьку міську раду, яка в свою чергу фінансує і контролює діяльність цього комунального підприємства, а також зобов`язана виконання місцевого бюджету, зокрема законність та ефективність використання Комунальним некомерційним підприємством «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради коштів місцевого бюджету за Договором.

Отже, підставою позову прокурор самостійно визначив наявність факту порушення інтересів Хмільницької міської ради як розпорядника коштів місцевого бюджету.

В постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.12.2022 у справі №904/8332/21 викладено такі висновки щодо застосування норм права: «...оскільки власником КП «Транспортна інфраструктура міста» є територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради, закупівля здійснювалась за бюджетні кошти, а підприємство є підконтрольним і підзвітним Дніпровській міській раді та остання здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю підприємства, зокрема, і питання ефективності використання бюджетних коштів при укладенні спірних договорів, то прокурор обґрунтовано визначив міську раду, як орган який повинен захищати інтереси держави у даних правовідносинах.»

Ухвалюючи дане рішення суд враховує, що можливість звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування, до компетенції якого належать повноваження щодо захисту прав та інтересів територіальної громади та який не перебуває у договірних відносинах з відповідачем, можливість стягнення на користь цього органу заявлених до стягнення грошових коштів, підтверджена висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 29.08.2024 у справі № 918/1188/23.

Під час розгляду справи судом встановлено, що за виконані роботи за Договором Комунальним некомерційним підприємством «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради сплачено 1 279 307,12 грн за рахунок коштів місцевого бюджету.

Матеріалами справи підтверджується, що Хмільницька міська рада не зверталась до суду з вимогами щодо стягнення 237372,60 грн штрафних санкцій за Договором (а.с.114).

Оскільки закупівля робіт за Договором здійснювалась за кошти місцевого бюджету Хмільницька міська рада, яка здійснює контроль ефективності використання бюджетних коштів при укладенні та виконанні Договору, правомірно визначена прокурором позивачем у справі.

Також за правилами п.8 ч.1 ст.10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26.01.93 органу державного фінансового контролю надається право, зокрема порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

Зі змісту наведеного вище положення слідує, що до повноважень органу державного фінансового контролю належить право стягувати в дохід держави кошти в судовому порядку.

Згідно з п.10 ч.1 ст.10 згаданого Закону органу державного фінансового контролю надається право, зокрема звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 (далі - Положення), визначено що реалізуючи державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель, Державна аудиторська служба України, яка є центральними органами виконавчої влади, діяльність якої спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, має право звертатися до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Згідно з пп.3, 9 п.4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель та інспектування (ревізій); вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (п.7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016).

Суд враховує, що в матеріалах справи № 902/126/25 міститься акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального некомерційного підприємства «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради за період з 01.01.2020 по 31.03.2024 №260204-30/11 від 17.06.2024 (а.с.89-100), в якому виявлені допущені підконтрольною установою порушення законодавства, контроль за дотриманням якого віднесено до компетенції органу державного фінансового контролю, зокрема - невжиття заходів щодо стягнення штрафних нарахувань за Договором.

За вказаних обставин, враховуючи що Комунальним некомерційним підприємством «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради не було вжито заходів щодо стягнення штрафних санкцій за Договором, суд доходить висновку, що прокурором правомірно визначено Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області позивачем в справі.

Вирішуючи даний спір по суті, суд зазначає, що укладений між сторонами Договір за своєю правовою природою є договором підряду, положення якого врегульовано главою 61 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За правилами ч.1 ст.846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Статтею 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Частиною 1 ст.612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

З огляду на положення Договору (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою №334 від 11.12.2023) Підрядник мав виконати роботу за Договором в термін до 25 грудня 2025 року.

Згідно зі ст.526 ЦК України, ст.193 ГК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цих Кодексів, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 ЦК України, ч.7 ст.193 ГК України).

За правилами ч.2 ст.849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Відповідно до висновків щодо застосування ст. 849 ЦК України, викладених у постанові Верховного Суду від 02.02.2022 у справі №922/3961/20: «Законність відмови замовника від договору підряду на підставі частини другої статті 849 ЦК України у разі недоведення порушень умов договору підряду з боку підрядника не може бути виправдана безумовним правом замовника відмовитися від договору підряду на підставі частини четвертої наведеної статті».

Таким чином, у разі відмови замовника від договору підряду з посиланням на частину другу статті 849 ЦК України, обов`язковому дослідженню підлягає наявність чи відсутність передбачених зазначеною нормою підстав для такої відмови, зокрема, щодо порушення з боку підрядника умов відповідного договору."

Листом №01-23/1145 від 28.12.2023 (а.с.63-64) Комунальне некомерційне підприємство «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради повідомило Підрядника про односторонню відмову від Договору з посиланням на ч.2 ст.849 ЦК України.

Оскільки під час розгляду цієї справи судом встановлено, що у визначений Договором термін (до 25 грудня 2023 року) Підрядником забезпечено виконання лише частини з переліку робіт за таким правочином на загальну вартість 1 279 307,12 грн, Замовник правомірно відмовився від Договору на підставі положень ч.2 ст.849 ЦК України.

За правилами ч.3 ст.651 ЦК України у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються (ч.2 ст.653 ЦК України).

Отже, з огляду на положення ч.3 ст.651 ЦК України, Договір розірвано з 29.12.2023.

Водночас закінчення строку договору, який був належно виконаний лише однією стороною, не звільняє другу сторону від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання нею її обов`язків під час дії договору (такі висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2022 у справі №910/17048/17).

Таким чином, розглядаючи вимоги щодо стягнення 231 177,78 грн «неустойки», яку нараховано з посиланням на порушення відповідачем своїх зобов`язань за період дії Договору, суд зазначає наступне.

У відповідності до ч.3 ст.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Згідно з ч.1 ст.550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Згідно з ч.2 ст.549 ЦК України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Приписами п.7.5 Договору визначено, що у разі порушення зобов`язань за договором підряду можуть настати такі правові наслідки, зокрема сплата Підрядником неустойки у розмірі 10 відсотків від ціни цього Договору.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що визначена в п.7.5 Договору «неустойка» за своєю правовою природою є штрафом відповідно до ч.2 ст.549 ЦК України.

Оскільки судом встановлено неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань під час дії Договору, вимоги щодо стягнення 231 177,78 грн штрафу (2 311 777,77 грн х 0,1) є правомірними та обґрунтованими.

Щодо вимог про стягнення пені, розрахованої в сумі 6 194,82 грн за період з 25.12.2023 по 31.12.2023, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.3 ст.549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з пп.7.4.2 Договору за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1% вартості товару (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Як відзначено в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.10.2023 у справі №911/2697/22: «...Після закінчення строку дії договору сторони все ще мають відповідальність за порушення договірних умов, що мали місце впродовж дії договору. Проте, нарахування пені за період після закінчення строку дії договору можливе тільки у разі, якщо зобов`язання не припинено (продовжує існувати, а кредитор вимагає виконання його обов`язку від боржника, який не виконав свої зобов`язання вчасно під час дії договору) й особа не звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина четверта статті 14 ЦК України). Наприклад, боржник звільняється від обов`язку виконати зобов`язання в натурі, у разі відмови кредитора від прийняття виконання, яке внаслідок прострочення боржника втратило для кредитора інтерес (стаття 622 ЦК України)...»

Судом встановлено, що Договір розірвано 29.12.2023 та того ж дня сторонами укладено додаткову угоду №3 від 29.12.2023 (а.с.62), якою зменшено ціну Договору на 1 032 470,65 грн.

Отже з 29.12.2023 зобов`язання з виконання робіт на суму 1 032 470,65 грн за Договором припинено.

Таким чином прокурором неправомірно нараховано пеню на вартість невиконаних робіт за Договором (1 032 470,65 грн) з 29.12.2023 по 31.12.2023.

Суд також враховує, що за правилами ст.3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» та ч.2 ст.343 ГК України розмір пені за прострочку платежу не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Якщо в укладеному сторонами договорі зазначено вищий розмір пені, ніж передбачений у цій нормі, застосуванню підлягає пеня в розмірі згаданої подвійної облікової ставки (п.2.9 постанови пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» №14 від 17.12.2013).

Здійснивши перевірку правильності нарахування розміру пені за період з 25.12.2023 по 28.12.2023, який не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, суд дійшов висновку про задоволення заявленого позову в частині стягнення 3 394,35 грн пені, а тому в задоволенні позову щодо стягнення 2 800,47 грн пені слід відмовити.

Вирішуючи питання щодо зменшення розміру заявлених до стягнення штрафних нарахувань, суд відзначає, що згідно з ч.1 ст.129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Із мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України №7-рп/2013 від 11.07.2013 слідує, що неустойка має на меті стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не повинна перетворюватись на несправедливо непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора.

Відтак, інститут зменшення неустойки судом є ефективним механізмом забезпечення балансу інтересів сторін порушеного зобов`язання.

Згідно з ч.3 ст.551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Статтею 233 ГК України встановлено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Такими чином вирішуючи, в тому числі й з власної ініціативи, питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) та відсотків річних таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо.

Тобто з системного аналізу вищевказаних норм слідує, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки та відсотків річних є правом суду, а за відсутності переліку таких виняткових обставин, суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки та відсотків річних.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки (відповідна правова позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 у справі №914/2202/18, від 12.09.2019 у справі №910/10427/18, від 11.09.2019 у справі №905/2149/18, від 06.09.2019 у справі №914/2252/18, від 27.09.2019 у справі №923/760/16.

Приймаючи рішення про зменшення розміру штрафних нарахувань, суд взяв до уваги такі обставини:

- під час дії договірних відносин відповідачем частково виконано взяті на себе зобов`язання;

- позивачем не надано доказів в обґрунтування понесення збитків;

- Замовником не здійснювалась попередня оплата за Договором, а тому невиконання відповідачем робіт, які не було оплачено, не вплинуло на його майновий стан (схожий висновок наведено у постанові Верховного Суду від 26.07.2022 у справі №922/2567/21).

Судом враховано правовий зміст інституту неустойки, основною метою якого є стимулювання боржника до виконання основного грошового зобов`язання; при цьому остання не повинна перетворюватись на несправедливо непомірний тягар для боржника і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора.

Аналогічної позиції стосовно застосування приписів ст.233 ГК України, ст.551 ЦК України дотримується Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постановах від 26.07.2018 у справі №924/1089/17, від 12.12.2018 у справі №921/110/18, від 14.01.2019 у справі №925/287/18, від 22.01.2019 у справі №908/868/18, Велика Палата Верховного Суду від 19.06.2019 у справах №703/2718/16-ц та №646/14523/15-ц.

Тому суд вважає, що з урахуванням засад добросовісності, справедливості, пропорційності та розсудливості, наявні достатні правові підстави для зменшення розміру штрафних санкцій на 40 % і таким чином стягненню підлягає штраф в сумі 138 706,66 грн та пеня в сумі 2 036,61 грн.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Положення ст.76, 77 ГПК України передбачають, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно до ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, оцінивши подані докази, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Щодо судових витрат.

При зверненні із цим позовом заявником сплачено 4197,00 грн судового збору (а.с.130).

Відповідно до положень п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюються у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено судом, позивачем заявлено вимогу майнового характеру на загальну суму 237372,60 грн, а отже при поданні позовної заяви мало бути сплачено судовий збір в розмірі 3560,59 грн, натомість позивачем сплачено 4197,00 грн.

Таким чином, позивачем внесено на 636,41 грн судового збору більше, ніж встановлено законом.

Як вказано в п. 1. ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Водночас за відсутності клопотання про повернення надмірно сплаченого судового збору, таке питання судом не вирішується.

За правилами ст.129 ГПК України на відповідача покладаються витрати зі сплати судового збору в частині правомірно заявлених позовних вимог в сумі 3 518,58 грн.

В зв`язку з неправомірно заявленими 2 800,47 грн пені витрати зі сплати судового збору в сумі 42,01 грн слід залишити за прокурором.

Керуючись статтями 74, 76 80, 129, 233, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Вінницької області

УХВАЛИВ:

1. Позов Керівника Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області та Хмільницької міської ради до Фізичної особи-підприємця Оленича Василя Івановича, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивачів Комунальне некомерційне підприємство «Хмільницький центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмільницької міської ради у справі №902/126/25 задовольнити частково.

2. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Оленича Василя Івановича (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на користь Хмільницької міської ради (місцезнаходження: вул. Столярчука, буд.10, м. Хмільник, Хмільницький р-н, Вінницька обл., 22000; ідентифікаційний код юридичної особи: 04051247) 138 706,66 грн штрафу та 2 036,61 грн пені.

3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Оленича Василя Івановича (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на користь Вінницької обласної прокуратури (вул.Монастирська, буд.33, м.Вінниця, Вінницька обл., 21050, ідентифікаційний код: 02909909) 3 518,58 грн витрат зі сплати судового збору.

4. Видати накази після набрання судовим рішенням законної сили.

5. Відмовити в задоволенні позову в справі №902/126/25 в частині стягнення 92 471,12 грн штрафу та 4 158,21 грн пені.

6. Судовий збір в сумі 42,01 грн залишити за прокурором.

7. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

8. Згідно частини першої статті 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

9. Примірник рішення надіслати учасникам справи до електронних кабінетів у системі ЄСІТС, а також Хмільницькій окружній прокуратурі Вінницької області на адресу електронної пошти .

Повне рішення складено 25 червня 2025 р.

Суддя Олег ВИНОГРАДСЬКИЙ

віддрук. прим.:

1 - до справи

2 - Хмільницькій окружній прокуратурі Вінницької області на адресу електронної пошти .