ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"23" червня 2025 р. м. Одеса № 916/2160/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Літвінов С.В., розглянувши матеріали вх. № 2209/25 за позовом Акціонерне товариство "СЕНС БАНК" (вул. Велика Васильківська, 100,м. Київ,03150)

до відповідачів: 1. Приватна виробничо-комерційна фірма "Стиль-Плюс" (вул. Леніна, буд. 14/16,м. Херсон,Херсонський р-н, Херсонська обл.,73003); 2. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ); 3. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ); 4. Приватне підприємство Фабрика хімчистки 2012 (вул. Залаегерсег, 18,м. Херсон,Херсонський р-н, Херсонська обл.,73008)

про стягнення

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "СЕНС БАНК" звернулось до Господарського суду Одеської області до Приватно виробничо-комерційної фірми "Стиль-Плюс", до ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , до Приватного підприємства Фабрика хімчистки 2012 про :

- Стягнути солідарно з Відповідачів, яким(якою) є: Приватна виробничо_комерційна фірма "Стиль-Плюс" та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ідентифікаційний код НОМЕР_1 - на користь Акціонерного товариства Сенс Банк, заборгованість за кредитним договором № 870VS1 від 25.05.2012 року розраховану на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішення суду яка станом на 23.02.2022 року становить - 817 841,25 грн., та складається з: Сума заборгованості за ставкою 3 % на кредитну заборгованість 169 488,87 грн.; Сума заборгованості за інфляційними витратами на кредитну заборгованість 648 352,38 грн.;

- Стягнути солідарно з Відповідачів, яким(якою) є: Приватна виробничо_комерційна фірма "Стиль-Плюс", та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ідентифікаційний код НОМЕР_2 - на користь Акціонерного товариства Сенс Банк, заборгованість за кредитним договором № 870VS1 від 25.05.2012 року розраховану на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішення суду яка станом на 23.02.2022 року становить - 817 841,25 грн., та складається з: Сума заборгованості за ставкою 3 % на кредитну заборгованість 169 488,87 грн.; Сума заборгованості за інфляційними витратами на кредитну заборгованість 648 352,38 грн.;

- Стягнути солідарно з Відповідачів, яким(якою) є: Приватна виробничо_комерційна фірма "Стиль-Плюс", та Приватне підприємство Фабрика хімчистки 2012, на користь Акціонерного товариства Сенс Банк, заборгованість за кредитним договором № 870VS1 від 25.05.2012 року розраховану на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України, за невиконання грошового зобов`язання встановленого рішення суду яка станом на 23.02.2022 року становить - 817 841,25 грн., та складається з: Сума заборгованості за ставкою 3 % на кредитну заборгованість 169 488,87 грн.; Сума заборгованості за інфляційними витратами на кредитну заборгованість 648 352,38 грн.

Ухвалою суду від 09.06.2025 позовну заяву залишено без руху з підстав того, що не надано доказів сплати судового збору згідно Закону України Про судовий збір.

Отже, приймаючи до уваги, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 09.06.2025 була доставлена до електронного кабінету позивача 11.06.2025, з урахуванням вищевказаних норм законодавства позивач недоліки позовної заяви повинен був усунути у строк, не пізніше ніж 16.06.2025 включно.

Суд відзначає, що станом на дату постановлення даної ухвали позивачем недоліки позовної заяви не усунуті, будь-які докази, заяви, клопотання чи повідомлення від позивача до суду не надходили, при цьому в матеріалах справи відсутні докази щодо неможливості усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, з огляду на введення в Україні воєнного стану або з інших підстав.

Частиною 4 статті 13 ГПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд наголошує, що доступ до правосуддя, в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Крім викладеного суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 визначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Також суд зазначає, що Держава Україна, витративши значні ресурси, створила інформаційне поле, де зацікавлена особа може знайти інформацію про судову справу. Функціонує ЄДРСР. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі. Тобто Держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Крім цього, суд звертає увагу на таке.

Закріплення на конституційному та галузевому рівнях права на звернення до суду за судовим захистом, з якого найчастіше і виводиться принцип доступності правосуддя, означає, що держава гарантує кожній особі можливість звернутися до суду за захистом своїх прав, а суд зобов`язаний відкрити провадження у справі та вчинити всі необхідні дії щодо надання такого захисту. Проте це не означає, що держава не може на рівні галузевого законодавства передбачити умови, додержання яких внаслідок специфічності діяльності щодо здійснення правосуддя є необхідним для реалізації вказаного права.

Підтвердженням наведеного вище висновку є припис частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України: право на звернення до господарського суду в установленому цим кодексом порядку гарантується. Таким чином, кожен вправі звернутися до господарського суду за захистом своїх прав, проте таке звернення повинно підпорядковуватися процесуальним правилам.

Потрібно наголосити і на тому, що доступ до правосуддя стосується не лише позивача, а й відповідача, до якого звернуті певні вимоги. Відповідачу також закон гарантує дотримання його прав, у тому числі щодо відсутності зловживань позивача чи щодо дотримання строків вирішення спору.

В ухвалі від 09.06.2025 суд детально вказав на виявлені недоліки позовної заяви та надав строк для їх усунення. Наведені в зазначеній ухвалі приписи процесуального закону є цілком чіткими та однозначними.

Необхідно зауважити, що процесуальний закон визначає за обов`язок позивача надати відповідні підтвердження чи виконати конкретні процесуальні дії саме на стадії відкриття провадження у справі, а не на пізніших стадіях господарського процесу. Суд та інші учасники справи не повинні виконувати ці дії на стадіях, коли це не передбачено. Інший спосіб розуміння цих процесуальних приписів призводить до затягування господарського процесу та можливого порушення строків вирішення спору.

Згідно з ч.ч. 4, 6, 7 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Отже, приймаючи до уваги, що визначений судом в ухвалі від 09.06.2025 строк для усунення недоліків позовної заяви сплив, а позивачем недоліки позовної заяви станом на цей час не усунуто, позовна заява разом з доданими до неї документами підлягає поверненню позивачу.

При цьому суд роз`яснює позивачу, що згідно із ч.8 ст. 174 ГПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства "СЕНС БАНК" ( вх. № 2209/25 від 02.06.2025)- повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її постановлення.

Суддя С.В. Літвінов