ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 рокум. Кропивницький Справа № 912/749/25

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Закуріна М. К., розглянувши справу

за позовом заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури в інтересах держави в особі

позивача-1: Кіровоградської обласної державної адміністрації,

позивача-2: Східного офісу Державної аудиторської служби України

до відповідача-1: Департаменту капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації,

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю «ОВК-Технолоджі»

про визнання недійсним частини договору, внесення змін до договору

за участю:

секретаря судового засідання - Рудченко І.О.,

представників: прокуратури Топонар Н.С., позивача-2 Тодорової О.Л., відповідача-1 Богушевича Є.А.,

у с т а н о в и в:

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ ПРОКУРОРА

21.03.2025 заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури звернувся в інтересах держави в особі Кіровоградської обласної державної адміністрації та Східного офісу Держаудитслужби з позовом до Департаменту капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОВК-Технолоджі» та просить:

- визнати недійсним пункт 16.1. розділу ХVІ «Гарантійні терміни експлуатації об`єкта» договору підряду № 17/2023 від 12.09.2023, укладеного між відповідачами, щодо визначення гарантії якості виконаних робіт і можливість експлуатації об`єкта у 3 роки;

- викласти пункт 16.1. розділу ХVІ «Гарантійні терміни експлуатації об`єкта» договору підряду № 17/2023 від 12.09.2023, укладеного між відповідачами, у наступній редакції: «Підрядник гарантує якість виконаних робіт і можливість експлуатації об`єкта відповідно до умов проекту впродовж 10 років. Гарантійний термін експлуатації об`єкта починається з дати прийняття об`єкта в експлуатацію і переривається на час, упродовж якого об`єкт не міг виготовуватися внаслідок недоліків, відповідальність за які несе Підрядник».

Обґрунтовуючи позовні вимоги Прокурор вказав, що:

- 12.09.2023 Відповідачі, за наслідками проведеної процедури публічної закупівлі, уклали договір підряду № 17/2023;

- за умовами пункту 3.1. розділу ІІІ «Ризики сторін і їх страхування» договору підрядник, яким є ТОВ «ОВК-Технолоджі», несе ризик знищення або пошкодження робіт з початку їх виконання до прийняття об`єкта в експлуатацію, підрядник також несе цей ризик у межах гарантійного строку;

- у свою чергу, у пункті 16.1. розділу ХVІ «Гарантійні терміни експлуатації об`єкта» договору відповідачі обумовили, що підрядник гарантує якість виконаних робіт і можливість експлуатації об`єкта упродовж 3 років;

- проте, визначення наведеного строку гарантії не відповідає положенням цивільного законодавства, а саме частині 1 статті 884 Цивільного кодексу України та пункту 103 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду у капітальному будівництві, затверджених постановою КМУ № 668 від 01.08.2005, за якими гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить 10 років від дня його прийняття замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором підряду або законом;

- наведена невідповідність є підставою для тверджень про недійсність пункту 16.1. договору підряду на підставі перших частин статей 203 та 215 ЦК України;

- з метою приведення договору у відповідність до законодавства виникла необхідність у внесенні до нього змін, які стосуються гарантійного строку експлуатації об`єкта підряду.

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ Східного офісу Державної аудиторської служби України

Східний офіс Держаудитслужби позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ Департаменту капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації

Департамент капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації позовні вимоги не визнав та вказав, що:

- відступлення у договорі від положень Загальних умов укладення та виконання договорів підряду у капітальному будівництві (постанова КМУ № 668 від 01.08.2005) мало місце, проте воно виявлене після закінчення строку договору (договір закінчився 03.01.2024, а тому воно не в змозі внести до нього необхідні зміни та привести договір у відповідність до законодавства;

- на даний час, хоча договір за строком дії і завершився, але об`єкт в експлуатацію не уведений, а тому строк гарантії не розпочався.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

Ухвалою від 25.03.2025 Суд відкрив провадження у справі за правилами загального провадження та установив сторонам строки для подачі процесуальних заяв. Підготовче провадження Суд здійснив у засіданні, яке відбулося 21.05.2025, а справу по суті розглянув у засіданні 18.06.2025.

У судове засідання представники Кіровоградської обласної державної адміністрації та ТОВ «ОВК-Технолоджі» не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про судовий розгляд. У зв`язку з неявкою представників цих осіб, Суд справу розглянув без їх участі.

УСТАНОВЛЕНІ ОБСТАВИНИ

12.09.2023 Департамент капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації, виступаючи у якості замовника, та ТОВ «ОВК-Технолоджі», виступаюче у якості підрядника, за результатами публічної закупівлі UA-2023-09-12-013258-а, уклали договір підряду № 17/2023 стосовно виконання робіт на об`єкті: «Реконструкція будівлі Ліцею інформаційних технологій Олександрійської міської ради Кіровоградської області під захисну споруду цивільного захисту за адресою: вул. Г.Усика, 39, м. Олександрія, Кіровоградська область».

За умовами договору, які впливають на вирішення спору:

- в усіх випадках, за винятком перерахованих у п.3.2., Підрядник несе ризик знищення або пошкодження робіт, з урахуванням робіт виконаних субпідрядниками, з початку їх виконання до прийняття об`єкта в експлуатацію; Підрядник несе також ризик знищення або пошкодження робіт з усунення недоліків, виявлених після прийняття об`єкта в експлуатацію, у межах гарантійного періоду (пункт 3.1.);

- Замовник несе ризик знищення або пошкодження робіт внаслідок: обставин непереборної сили; недоліків переданої Підряднику проектної документації% зайняття будівельного майданчика чи використання без згоди з Підрядником неприйнятих робіт; невиконання своїх договірних зобов`язань, що зумовили появу ризику; інших об`єктивних обставин, які Підрядник не міг передбачити та допустити (пункт 3.2.);

- якщо будь-які втрати чи пошкодження робіт виникнуть внаслідок ризику Підрядника, він упродовж узгоджених із Замовником термінів усуває їх за свій рахунок і забезпечує відповідність робіт умовам проекту (пункт 3.3.);

- Підрядник повинен виконати передбачені договором роботи, якість яких відповідає діючим нормативним вимогам державним будівельним нормам та державним стандартам України (пункт 4.1.);

- відповідальність за якість виконаних робіт, матеріалів, виробів, конструкцій, устаткування несе Підрядник (пункт 4.2.);

- Підрядник гарантує якість виконаних робіт і можливість експлуатації об`єкта відповідно до умов проекту впродовж 3 років; гарантійний термін експлуатації об`єкт а починається з дати прийняття об`єкта в експлуатацію і переривається на час, упродовж якого об`єкт не міг використовуватися внаслідок недоліків, відповідальність за які несе Підрядник (пункт 16.1.);

- Підрядник зобов`язаний забезпечити виконання робіт, якість яких відповідає умовам, установленим розділом 4 договору (пункт 17.3.1.);

- зміни і доповнення до договору здійснюються за ініціативою будь-якої сторони з укладанням додаткової угоди (пункт 21.1.);

- договір набирає чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 31.12.2023, а за невиконаними зобов`язаннями до їх повного виконання (пункт 22.1.).

З усних пояснень представника Департаменту капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації, наданих у судовому засіданні, слідує, що на час розгляду справи в суді роботи за договором виконані, але безпосередньо об`єкт не уведений в експлуатацію.

ОЦІНКА УСТАНОВЛЕНИХ ОБСТАВИН ТА ЗАКОНОДАВСТВА

Щодо прокурорського представництва

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді урегульовано статтею 23 Закону України «Про прокуратуру». Вона визначає, що представництво полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1); прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (частина 3); наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді; прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва; прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень (абзаци перший - третій частини 4).

Частина 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а за абзацом другим частини 5 цієї ж статті у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Відповідно до положень частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: у чому полягає порушення інтересів держави; необхідність їх захист; визначені законом підстави для звернення до суду прокурора; зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Отож, правозастосування наведених норм полягає у тому, що прокурор повинен дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності.

У спорі Прокурор визначив Кіровоградську обласну державну адміністрацію та Східний офіс Державної аудиторської служби України у якості органу, який має здійснювати захист інтересів держави, а тому необхідною є оцінка повноважності відповідного представництва.

Так, за приписами пункту 3 статті 13 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» до відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах належить вирішення питань бюджету, фінансів та обліку. А відповідно до статті 16 того ж Закону місцеві державні адміністрації здійснюють на відповідних територіях державний контроль з-поміж іншого і за станом фінансової дисципліни, обліку та звітності, виконанням державних контрактів і зобов`язань перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі.

Статтею 42 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» визначено, що структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій здійснюють керівництво галузями управління; структурні підрозділи підзвітні та підконтрольні головам відповідних державних адміністрацій, а також органам виконавчої влади вищого рівні.

Як слідує з пункту 1 Положення про Департамент капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням Кіровоградської обласної державної адміністрації № 1042-р від 30.12.2021, Департамент утворюється головою обласної державної адміністрації, входить до її складу і забезпечує виконання покладених на нього завдань у сфері капітального будівництва. У відповідності до пункту 12 того ж Положення Департамент є юридичною особою публічного права.

Таким чином, Кіровоградська обласна державна адміністрацію може бути позивачем у суді у випадку, коли це необхідно для реалізації її повноважень і забезпечення виконання функцій, покладених на неї у сфері капітального будівництва, у тому числі в питаннях ефективного використання фінансових ресурсів.

Листом № 24-58вих-25 від 07.02.2025 (а.с. 35) Прокурор звернувся до Кіровоградської обласної державної адміністрації стосовно вжиття заходів для представництва інтересів держави з метою приведення укладеного договору підряду у відповідність до чинного законодавства.

У свою чергу, Кіровоградська обласна державна адміністрація листом за вих. № 01-29/185/0.4 від 19.02.2025 (а.с. 36) повідомила Прокурора про відсутність підстав для реагування, оскільки Департамент є окремою юридичною особою.

Як слідує з листа Прокурора за вих. № 24-115вих-25 від 13.03.2025 (а.с. 44) він повідомив Кіровоградську обласну військову адміністрацію про звернення до суду в її інтересах стосовно спірної закупівлі.

З викладеного слідує, що Кіровоградська обласна державна адміністрація не вжила самостійні заходи для звернення до суду з позовом, а тому Прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави, правомірно звернувся до суду з позовом в її інтересах.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені положеннями Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

За змістом абзацу 1 статті 1 Закону про фінансовий контроль здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Статтею 2 цього Закону визначено, що серед завдань відповідного органу є здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі; державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі; порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Поряд з цим, статтею 5 Закону про фінансовий контроль встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування; порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України; результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель; моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Пунктом 10 статті 10 Закону про фінансовий контроль надане право органу державного фінансового контролю звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

У свою чергу, згідно з пунктом 1 «Положення про Державну аудиторську службу України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, в редакції на час вирішення справи в суді, визначено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 цього ж Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель.

Відповідно до підпункту 9 пункту 4 вказаного Положення Державна аудиторська служба України вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Безпосередньо порядок проведення перевірок державних закупівель Держаудитслужбою встановлений «Порядком проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами», затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 01.08.2013 № 631.

За основними положеннями названого Порядку:

- він визначає процедуру проведення Держаудитслужбою, її міжрегіональними територіальними органами перевірок закупівель (пункт 1),

- перевірка закупівель це перевірка, яка проводиться за наявності підстав, передбачених цим Порядком, щодо замовника за його місцезнаходженням чи за місцем розташування об`єкта його права власності (пункт 2),

- питання здійснення закупівель перевіряються органом державного фінансового контролю під час проведення інспектування з урахуванням вимог Порядку проведення інспектування, а також під час державного фінансового аудиту (пункт 3),

- у разі виявлення порушень законодавства у сфері закупівель посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення перевірки, мають право рекомендувати керівникові замовника вжити невідкладних заходів для усунення та недопущення їх у подальшому (пункт 25),

- результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки (пункт 26),

- складення акта перевірки закупівель, його підписання та реалізація результатів перевірки здійснюються за процедурами, передбаченими пунктами 35, 38-47, абзацами першим і другим пункту 48, пунктами 49-52 Порядку проведення інспектування, з урахуванням норм, установлених цим Порядком» (пункт 27).

З викладених правових положень слідує, що Держаудитслужба повноважна проводити перевірки державних закупівель за наявності відповідних правових підстав та у відповідний спосіб.

Більш того, листом за вих. № 002500-18/13496-2021 від 23.10.2021, адресованим Офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях, Державна аудиторська служба України зобов`язала відповідні Офіси та Управління реально та ефективно здійснювати захист інтересів держави у бюджетній сфері.

Отже, Держаудитслужба набуває статусу позивача не тільки в контексті положень пункту 10 статті 10 Закону про фінансовий контроль та підпункту 9 пункту 4 Положення про Державну аудиторську службу України, але й внаслідок наявності у неї контрольних функцій щодо здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів, у тому числі за наслідками державних закупівель.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі № 826/9672/17, постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19 та від 24.05.2022 у справі № 922/2629/21 Суди надали правові висновки стосовно можливості Держаудитслужби представляти інтереси держави у спірних правовідносинах. Зокрема, вони вказали, що Держаудитслужба згідно з положеннями Закону України «Про державні закупівлі» може бути позивачем у справі і питання належності/неналежності цього органу залежить від обставин кожної конкретної справи.

Листом за вих. № 24-894вих-25 від 07.02.2025 (а.с. 39) Прокурор звернувся до Східного офісу Держаудитслужби з вимогою про надання інформації про вжиття заходів стосовно невідповідності договору підряду діючого законодавству, у тому числі щодо звернення до суду з позовом щодо усунення порушень.

У свою чергу, листом за вих. № 040425-17/977-2025 від 11.02.2025 (а.с. 41) Східний офіс Держаудитслужби повідомив Прокурора про відсутність підстав для самостійного звернення до суду.

Як слідує з листа Прокурора за вих. № 24-115вих-25 від 13.03.2025 (а.с. 44) Прокурор повідомив Східний офіс Держаудитслужби про звернення до суду в його інтересах стосовного договору.

З викладеного слідує, що Східний офіс Держаудитслужби не вжив самостійні заходи для звернення до суду з позовом, а тому Прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави з метою захисту його інтересів, правомірно звернувся до суду з позовом в інтересах Східного офісу Держаудитслужби.

Щодо правової природи договору та зобов`язань за ним

Установлені судом обставини свідчать про виникнення між Відповідачами майново-господарських зобов`язань, у силу яких у відповідності до приписів статей 173, 174, 175 Господарського кодексу України одна сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони, а інша (управнена) сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Зміст та умови договору, аналіз правовідносин та господарсько-договірних зобов`язань (майново-господарських зобов`язань у відповідності до частини 1 статті 179 ГК України), які виникли між ними, з огляду на вказані правові положення, свідчать, що за своєю юридичною природою між Департаментом капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації та ТОВ «ОВК-Технолоджі» укладений договір підряду.

Так, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (частина 1 статті 837 ЦК України).

Поряд з цим, з огляду на предмет підрядних робіт, а саме реконструкцію будівлі, договір має характеристики будівельного підряду.

Зокрема, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт) передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. (частина 1 статті 875 ЦК України).

Відтак, вказані особи уклали договір, який за своєю юридичною природою є договором будівельного підряду, правовідносини за яким регулюються відповідно до частини 3 статті 875 ЦК України положеннями цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

У даному контексті Суд установив, що за укладеним договором будівельного підряду ТОВ «ОВК-Технолоджі», як підрядник, повинне виконати передбачені договором роботи у строк до 31.12.2023.

Щодо недійсності пункту 16.1. договору

За змістом частини 1 статті 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду; гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо інший гарантійний строк не встановлений договором або законом.

Отже, положення наведеної статті надають можливість сторонам у договорі визначити гарантійні зобов`язання щодо якості та експлуатації об`єкта будівництва, а також узгодити їх на власних умовах. При цьому у випадку передбачення у договорі гарантійного строку він не може бути меншим ніж 10 років.

Водночас, порядок укладення та виконання договорів у капітальному будівництві урегульований «Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», які затверджені постановою КМУ № 668 від 01.08.2005 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві».

За змістом Загальних умов, які впливають на вирішення спору:

- Загальні умови відповідно до ЦК України визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єкта будівництва (пункт 1);

- Загальні умови є обов`язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду в будівництві незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника (субпідрядників) (пункт 2);

- сторони є вільними в укладенні договору підряду, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, ГК України, Закону України «Про архітектурну діяльність», інших актів законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (пункт 4);

- істотними умовами договору підряду, з-поміж інших, є гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об`єкта будівництва) (пункт 5);

- підрядник гарантує якість закінчених робіт і змонтованих конструкцій, досягнення показників, визначених у проектній документації, та можливість їх експлуатації протягом гарантійного строку; гарантійні строки якості закінчених робіт, експлуатації змонтованих конструкцій встановлюються у договорі підряду з урахуванням вимог до цих робіт і конструкцій, визначених у проектній документації; гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить десять років від дня його прийняття замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором підряду або законом (пункт 103).

Таким чином, Загальні умови укладення договору встановлюють, що при укладенні договору будівельного підряду сторони в обов`язковому порядку, оскільки така умова є істотною, повинні визначити гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва, який не може бути менший 10 років.

У цьому контексті Суд установив, що за змістом спірного договору роботи, які виконуються ТОВ «ОВК-Технолоджі» мають бути якісними, зокрема, якість робіт повинна відповідати діючим нормативним вимогам державним будівельним нормам та державним стандартам України, що передбачено у пунктах 4.1. та 17.3.1. ТОВ «ОВК-Технолоджі» також гарантувало відповідну якість виконаних робіт і можливість експлуатації об`єкта відповідно до умов проекту впродовж 3 років, що слідує з пункту 16.1.

З наведеного слідує що у пункті 16.1. договору будівельного підряду його учасники визначили, що у договірних відносинах застосовується гарантійний строк якості виконаних робіт, що відповідає наведеним положенням стосовно волі на включення до договору відповідних зобов`язань, проте цей строк менший (3 роки) ніж строк, передбачений наведеним законодавством (не менше 10 років) .

У зв`язку з цим Суд висновує, що визначення у договорі меншого гарантійного строку не відповідає наведеним положенням частини 1 статті 884 ЦК України та пункту 103 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, якими імперативно визначений найменший гарантійний строк будівельних робіт у 10 років.

У частині 1 статті 202 ЦК України надане визначення правочину, а саме ним є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Положеннями статті 204 того ж Кодексу встановлена презумпція правомірності правочину, зокрема, він є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або він не визнаний судом недійсним.

Загальні вимоги, необхідні для чинності правочину, передбачені статтею 203 ЦК України. За частиною 1 цієї статті правочин не може суперечити законодавству.

Законодавством також установлені підстави для визнання правочину недійсним. А саме, за змістом статті 215 ЦК України: підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) (серед інших) вимог, які встановлені частиною 1 статті 203 цього Кодекс (частина 1); недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин); у цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається (частина 2).

У відповідності до статті 217 ЦК України недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини.

Отож, вказані правові положення визнають правочин недійсним у випадку порушення діючого законодавства при його укладенні, а нечинність частини правочину не має наслідком недійсності інших частин (за наведеної умови).

У справі Суд установив, що пункт 16.1. договору укладений в порушення частини 1 статті 884 ЦК України та пункту 103 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою КМУ № 668 від 01.08.2005 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», оскільки передбачає менший гарантійних строк 3 роки, ніж передбачений ними, а саме не менше 10 років, а тому є недійсним за частиною 1 статті 203, частиною 1 статті 215 ЦК України.

При цьому недійсність пункту 16.1. договору не є підставою для недійсності усього договору, оскільки, хоча гарантійний строк і є істотною умовою договору, як то слідує з пункту 5 Загальних умов кладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, але безпосередньо у частині 1 статті 884 ЦК України цей строк установлений у 10 років з можливістю його збільшення за домовленістю сторін у договорі. Відтак, відсутність у договорі визначення гарантійного строку не вказує на відсутність відповідної істотної умови, оскільки такий строк установлений законом та становить 10 років від дня прийняття об`єкта замовником.

Щодо внесення змін до договору

Частиною 7 статті 180 ГК України установлено, що строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору; закінчення строку дії господарського договору не звільніє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час дії договору.

У свою чергу, за частиною 1 статті 173 ГК України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт зобов`язаний вчинити певну дію на користь іншого суб`єкта, а інший суб`єкт має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Наведені правові положення необхідно сприймати так, що вони урегульовують можливість визначення строку дії договору у двох контекстах: першому строком, вказаним у договорі для його закінчення; у другому строком існування господарських зобов`язань, які виникли на його основі, тобто він нерозривний з існуванням строку дії невиконаних зобов`язань.

Зокрема, Суд установив, що відповідно до пункту 22.1. договору підряду він набирає чинності з моменту підписання його сторонами і діє до 31.12.2023, а за невиконаними зобов`язаннями до їх повного виконання.

Отже, Сторони договору визначили, що строк дії договору у частині невиконаних зобов`язань діє до повного їх виконання. У цьому контексті Суд зазначає, що об`єкт будівництва станом на час розгляду справи в суді хоча не зданий в експлуатацію, що підтверджується учасниками справи, проте зобов`язання за договором підрядником виконані повністю. Таким чином, на даний час зобов`язання за договором, які стосуються виконання робіт припинилися їх виконанням.

Водночас, за змістом частини 2 статті 188 ГК України правом на зміну договору наділені лише його сторони, а тому внесення змін до договору можливе лише за ініціативою однієї з її сторін і таке право не може бути передане іншій особі.

У справі позов про внесення змін до договору Прокурор заявив в інтересах Кіровоградської обласної державної адміністрації та Східного офісу Держаудитслужби, які не є сторонами договору, а тому відповідні вимоги про внесення змін до пункту 16.1. є неправомірними.

ВИСНОВКИ

На підставі викладеного, за результатами оцінки доказів, обставин справи та вказаних правових положень, Суд уважає, що:

- спірний пункт 16.1. договору підряду укладений в порушення частини 1 статті 884 ЦК України та пункту 103 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, оскільки передбачає менший гарантійних строк 3 роки, ніж передбачений ними, а саме не менше 10 років, а тому є недійсним за частиною 1 статті 203, частиною 1 статті 215 ЦК України;

- Позивачі не є сторонами спірного договору, у зв`язку з чим не наділені правами на внесення змін до нього, а тому Прокурор помилково заявив позов у цій частині в їх інтересах.

На підставі викладеного позовні вимоги є обґрунтованими лише в частині визнання недійсним пункту 16.1. договору підряду, а тому підлягають задоволенню. Натомість, вимоги про внесення змін до договору є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Судовими витратами у справі є витрати Прокурора на сплату судового збору у сумі 4844,80 грн, сплачені платіжною інструкцією № 566 від 18.03.2025.

У відповідності до пункту 2 частини 1 статті 129 ГПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру заявлених позовних вимог.

У справі позовні вимоги є обґрунтованими лише щодо однієї немайнової вимоги, а тому частина судового збору у сумі 2422,40 грн покладається на Департамент капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації та ТОВ «ОВК-Технолоджі» у рівних частках. При покладенні судового збору на обох Відповідачів Суд враховує, що спірний договір, хоча і був укладений за ініціативою та у редакції Департаменту капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації, проте ТОВ «ОВК-Технолоджі» мало можливість корегувати його умови з метою приведення у відповідність до діючого законодавства на стадії участі у публічній закупівлі шляхом подачі відповідної заяви, скарги про зміну тендерної документації, але цього не зробило. У зв`язку з цим, спір доведених до судового розгляду за наслідками дій обох Відповідачів.

На підставі вказаних правових норм та керуючись статтями 238, 240 ГПК України,

в и р і ш и в:

1. Позовні вимоги в частині визнання недійсним пункту 16.1. договору підряду задовольнити.

2. Визнати недійсним пункт 16.1. розділу ХVІ «Гарантійні терміни експлуатації об`єкта» договору підряду № 17/2023 від 12.09.2023, укладеного між Департаментом капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації та Товариством з обмеженою відповідальністю «ОВК-Технолоджі», в частині визначення гарантії якості виконаних робіт і можливість експлуатації об`єкта у 3 роки.

3. У задоволенні позовних вимог стосовно внесення змін до пункту 16.1. договору підряду № 17/2023 від 12.09.2023 відмовити.

4. Стягнути з Департаменту капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації (25022, м. Кропивницький, вул. Дворцова, буд. 32/29; ідентифікаційний код 43876025) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, буд. 4; ідентифікаційний код 02910025) 1211,20 грн компенсації по сплаті судового збору.

5. Стягнути з Товариства з товариства з обмеженою відповідальністю «ОВК-Технолоджі» (25030, м. Кропивницький, вул. Тельнова Євгена, буд. 14/22, кв. 40; ідентифікаційний код 39761660) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, буд. 4; ідентифікаційний код 02910025) 1211,20 грн компенсації по сплаті судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Скорочене рішення Суд проголосив 18.06.2025.

Повне рішення Суд склав 19.06.2025

Суддя М.К. Закурін

Копії рішення направити: заступнику керівника Кіровоградської обласної прокуратури, Кіровоградській обласній державній адміністрації, Східному офісу Державної аудиторської служби України, Департаменту капітального будівництва Кіровоградської обласної державної адміністрації, ТОВ "ОВК-Технолоджі" в електронній формі до електронних кабінетів