ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про скасування судового наказу

23.06.2025м. ДніпроСправа № 904/2773/25

Суддя Назаренко Н.Г., розглянувши заяву Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро про скасування судового наказу у провадженні за заявою: Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги», м. Дніпро до: Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро, м. Дніпро про видачу судового наказу про стягнення 150 763,69 грн, з яких: 144 967,81 грн заборгованість за спожиту електроенергію за період грудня 2024 року, 1 405,99 грн. 3% річних від простроченої суми, 4 389,89 грн. інфляційне збільшення суми боргу, а також витрат по сплаті судового збору в розмірі 302,80 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» звернулося через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро 150 763,69 грн, з яких: 144 967,81 грн заборгованість за спожиту електроенергію за період грудня 2024 року, 1 405,99 грн. 3% річних від простроченої суми, 4 389,89 грн. інфляційне збільшення суми боргу.

За результатом розгляду заяви 29.05.2025 видано судовий наказ.

13.06.2025 від Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро через підсистему "Електронний суд" надійшла заява про скасування судового наказу, в якій він просить скасувати судовий наказ по справі № 904/27733/25 за заявою ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» (49001, м. Дніпро, вул. Січових Стрільців, 4Д, ) до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро (49005, м. Дніпро, вул. Феодосіївська, 13, ) про стягнення заборгованості за договором про постачання (закупівлю) електричної енергії № 72384/2024 від 01.05.2024 року в загальному розмірі 150 763,69 грн, з яких: 144 967,81 грн заборгованість за спожиту електроенергію за період грудня 2024 року, 1 405,99 грн. 3% річних від простроченої суми, 4 389,89 грн. інфляційне збільшення суми боргу.

Заява про скасування судового наказу обґрунтована тим, що пунктом 5.1. Договору про постачання (закупівлю) електричної енергії № 72384/2024 від 01.05.2024 передбачено, що Споживач самостійно формує розрахункові документи (рахунок, акт приймання передавання) в сервісі «Особистий кабінет» не пізніше 5 днів після закінчення розрахункового періоду.

Боржник вказує, що не має «Особистого кабінету», а тому позбавлений можливості самостійно сформувати рахунок на оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього Договору та комерційної пропозиції.

Також боржник зазначає, що додана до заяви про видачу судового наказу копія рахунку № 96 від 31.12.2024 року не містить підпису одержувача рахунку.

Боржник вважає, що на підставі того, що в справі відсутні наведені докази Заявника щодо отримання Боржником рахунку на оплату спожитої електричної енергії, Господарський суд Дніпропетровської області позбавлений можливості дослідити їх та встановити наявність спору між сторонами.

За змістом частини третьої статті 158 Господарського процесуального кодексу України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутись до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд бере до уваги, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При цьому, розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

Слід також відзначити, що з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті статті 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Враховуючи викладене, зважаючи на перебування судді Назаренко Н.Г. з 16.06.2025 по 20.06.2025 у відпустці, дану заяву розглянуто 23.06.2025 в межах розумного строку.

Підстави для повернення заяви про скасування судового наказу відсутні, а тому вона підлягає задоволенню.

Згідно з частиною другою статті 151 Господарського процесуального кодексу України у разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається.

У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 119, 157, 158, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Скасувати судовий наказ у справі № 904/2773/25 від 29.05.2025 про стягнення з Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» 150 763,69 грн, з яких: 144 967,81 грн заборгованість за спожиту електроенергію за період грудня 2024 року, 1 405,99 грн. 3% річних від простроченої суми, 4 389,89 грн. інфляційне збільшення суми боргу, а також витрат по сплаті судового збору в розмірі 302,80 грн.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги», що у зв`язку із скасуванням наказу Заявник має право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Г. Назаренко