ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.06.2025 м. Івано-ФранківськСправа № 909/129/25

Господарський суд Івано-Франківської області у складі: судді Кобецької С.М., секретаря судового засідання Поліводи С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Акціонерного товариства "Укргазвидобування",

до відповідача: Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт",

про стягнення збитків в сумі 5 287 251,37 грн

за участю:

від позивача: Цівінська Наталія Миколаївна

від відповідача: Чебачева Оксана Олексіївна

установив: Акціонерне товариство "Укргазвидобування" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Івано-Франківської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт" (далі - відповідач) про стягнення збитків в сумі 5 287 251,37 грн.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що 21.02.2022 в процесі виконання відповідачем договірних зобов`язань по Договору № УГВ463/72-21 від 29.11.2021, виникла аварія під час проведення геофізичних досліджень та роботи у свердловині №72 Гадяцького родовища (далі - Аварія під час ГДРС/ Аварія). Проведені відповідачем заходи для ліквідації аварії під час ГДРС, відповідно до погоджених сторонами планів робіт, бажаного результату не дали і не призвели до її ліквідації. Подальша ліквідації Аварії під час ГДРС відбувалась з проведенням додаткових заходів, а саме залучення верстату КРС позивача, що спричинило понесення АТ "Укргазвидобування" збитків.

19.03.2025 відповідач подав до суду відзив на позов (вх. №4496/25 від 19.03.2025), в якому проти позову заперечив та просив суд в позові відмовити.Свої заперечення відповідач обгрунтовує тим, що висновки щодо вини відповідача в аварії є поспішними, мотивуючи тим, що обрив геофізичного кабелю, міг бути спричинений неправильними діями кранівника позивача. Стверджує відсутність перевірки готовності об`єкту.Посилається на відсутність усіх в сукупності елементів правопорушення, зокрема вини відповідача, для відповідальності у вигляді стягнення збитків, які завданні при аварії. Сам факт аварії не заперечує.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд про задоволення позову.

Представник відповідача в судовому засіданні свої заперечення підтримав та просив суд в позові відмовити.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши представників сторін, дослідивши докази по справі та надавши їм належної правової оцінки, суд приходить до висновку позов задовольнити.

Фактичні обставини у справі вказують на те, що за результатами проведеної закупівлі №21П-149_76530000-7 - послуги з проведення внутрішньосвердлових робіт (надання послуг з проведення промислово-геофізічних досліджень та перфораційних робіт) ідентифікатор закупівлі №UA-2021-08-19-008068-а між Акціонерним товариством "Укргазвидобування" (по договору - замовник/по справі - позивач) та Приватним акціонерним товариством Карпатське управління геофізичних робіт (по договору - виконавець/по справі - відповідач) укладено Договір №УГВ463/72-21 від 29.11.2021 про надання послуг (далі - Договір).

Відповідно до п.2.2. Договору № УГВ 463/72-21 від 26.11.2021 методика та вимоги до послуг та результатів їх надання зазначенні у Технічному завданні, що є Додатком № 1 до Договору, який є його невід`ємною частиною.

Детальний перелік (найменування), одиниці виміру, кількість та вартість послуг визначаються в Додатку № 2 до Договору Кошторис на надання послуг (надалі - Кошторис), який є його невід`ємною частиною. Обсяг закупівлі вказано в технічному завданні, що є Додатком № 1 до Договору та є його невід`ємною його частиною. Об`єкти Замовника та обсяг наданих послуг в межах конкретного Замовлення вказуються в таких Замовленнях (форма - у додатку №10 до Договору) (п. 2.3. Договору).

Відповідно до п. 3.1. Договору, виконавець повинен надати передбачені цим Договором послуги, якість яких відповідає вимогам наступних нормативних документів і стандартів: СОУ 73.1-41-04.04.20:2007 Геофізичні дослідження та роботи у нафтогазових свердловинах. Загальні вимоги та правила проведення; СОУ 11.2-7:2011 Геофізичні дослідження та роботи в газових та нафтових свердловинах. Порядок проведення; СОУ 09.1- 9:2017 Свердловини на нафту та газ. Перфорація експлуатаційних колон; СОУ 09.1-8-4:2020 Влаштування свердловин Частина 4. Геофізичні дослідження (каротаж) свердловини; СОУ 09.1-8:2019 Свердловини на нафту і газ. Поточний та капітальний ремонт свердловин. Класифікатор робіт та порядок їх проведення; НПАОП 0.00-1.66-13 Правила безпеки під час поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення; НПАОП 11.1-1.08 Правила безпеки в нафтогазовидобувній промисловості України; Закон України Про охорону навколишнього природнього середовища; Норми радіаційної безпеки України НРБУ-97 та іншим вимогам чинних на момент надання послуг нормативних документів та чинного законодавства України, що ставляться до такого виду послуг та умовам даного Договору.

Згідно з п. 5.12. Договору, після закінчення надання послуг на об`єкті замовника, виконавець складає, підписує та надає на підписання замовнику акти про обсяг наданих фізичних об`ємів послуг з проведення промислово-геофізичних та прострілювально-вибухових робіт на об`єктах замовника в 4 (чотирьох) примірниках відповідно до форми, наведеної в Додатку № 9 до Договору: один залишається у виконавця, один на об`єкті замовника і два (разом з розрахунком) передаються замовнику. Такі акти підписуються уповноваженими представниками замовника та виконавця за відсутності зауважень, одразу після закінчення надання послуг на кожному об`єкті.

Відповідно до п. 5.13 Договору, на підставі підписаних сторонами актів про обсяг наданих фізичних об`ємів послуг з проведення промислово-геофізичних робіт на об`єктах замовника, по кожному об`єкту, наприкінці кожного місяця, в якому були завершені послуги на об`єкті, виконавцем складається Акт приймання-передачі наданих Послуг за звітний період (форма - у Додатку № 11 до Договору).

В порядку п.5.13 Договору 01.12.2022 року між замовником та виконавцем було підписано акт приймання-передачі №68 за надані послуги з проведення промислово- геофізичних досліджень у свердловині №39 Перещепинського родовища 18-21.10.2022 року на суму 158 325,31 грн.

В процесі виконання відповідачем своїх обов`язків по Договору № УГВ463/72-21 від 29.11.2021, 21 лютого 2022 року виникла аварія під час проведення відповідачем геофізичних досліджень та роботи у свердловині №72 Гадяцького родовища. Проведені ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт" заходи для ліквідації Аварії під час ГДРС, відповідно до погоджених сторонами планів робіт, бажаного результату не дали і не призвели до ліквідації Аварії під час ГДРС. Подальша ліквідації Аварії під час ГДРС відбувалась з проведенням додаткових заходів, а саме залучення верстату КРС позивача, що спричинило понесення АТ "Укргазвидобування" збитків.

Пунктом 5.20 Договору передбачено, що у разі виникнення Аварії під час ГДРС при надані Послуг на об`єкті замовника, виконавець повинен негайно повідомити замовника та здійснити екстрені заходи щодо усунення порушення технологічного процесу (далі - ПТП) за погодженням із Замовником. В разі настання складних випадків (відкритий фонтан, пожежа, смертельний або груповий нещасний випадок) повідомити також негайно органи Державної служби України з питань праці та надати замовнику первинні каротажні матеріали у цифровому вигляді: формат каротажного реєстратора, Іаs - формат, чи інші первинні матеріали, які можуть нести інформацію щодо причин виникнення порушення технологічного процесу.

Згідно п. 5.21 Договору сторонами складається Акт про початок порушення технологічного процесу (ПТП) (форма - у Додатку № 13 до Договору), який підписується представниками виконавця та замовника, в якому фіксується час початку Ускладнення/Аварії і умови в свердловині на цей момент.

Відповідно до п. 5.22 Договору виконавець впродовж 4 (чотирьох) годин, після підписання Акту про початок порушення технологічного процесу, розробляє та пропонує замовнику перелік заходів і матеріалів (план робіт) з ліквідації ПТП.

Замовником впродовж 12 (дванадцяти) годин з моменту отримання такого переліку заходів (плану робіт) з ліквідації ПТП розглядає і затверджує запропонований виконавцем перелік заходів (план робіт) з ліквідації ПТП шляхом надсилання повідомлення на електронну адресу виконавця, вказану в розділі 18 Договору. Виконавець виконує роботи з ліквідації ПТП відповідно до такого затвердженого переліку заходів (плану робіт) з ліквідації ПТП;

У разі незгоди замовником із переліком заходів (планом робіт) з ліквідації ПТП, розроблений виконавцем, замовник направляє, шляхом надсилання повідомлення на електронну адресу виконавця, вказану в розділі 18 Договору, самостійно розроблений перелік заходів (план робіт) з ліквідації ПТП. Виконавець впродовж 4 (чотирьох) годин з моменту отримання такого переліку заходів (плану робіт) з ліквідації ПТП розглядає та узгоджує їх із замовником та приступає до виконання робіт із ліквідації ПТП. Вищезгадане корегування узгодження допускається не більше двох разів із загальною тривалістю узгодження до 224 (двадцяти чотирьох) годин. Моментом отримання виконавцем повідомлення з переліком заходів (планом робіт) є момент направлення такого повідомлення Замовником на електронну адресу Виконавцем.

Після ліквідації ПТП сторони складають та підписують Акт на виконані роботи по ліквідації ПТП, яким, в тому числі, визначається тип ПТП (форма - Додаток №14 до Договору). Такий Акт не являється фінансовим документом і окремо не оплачується.

Згідно з п. 5.23 Договору ПТП, що відбулися з вини виконавця, ліквідуються виконавцем самостійно за свій рахунок. Вартість матеріалів, витрачених на ліквідацію ПТП, та вартість таких робіт виконавцю не оплачується та не відшкодовується.

Пунктом 5.24 Договору передбачено, що в разі, якщо за видом ПТП категоризується як Аварія під час ГДРС, виконавець протягом 24 годин з дати підписання сторонами Акту на виконані роботи по ліквідації ПТП, шляхом видачі наказу ініціює створення комісії із представників виконавця, замовника, та за участю (за погодженням) представника Державної служби України з питань праці. Замовник визначає своїх представників в комісію з розслідування шляхом направлення виконавцю відповідного списку засобами електронного зв`язку. Якщо виконавець протягом встановленого в цьому пункті строку не ініціює створення комісії, замовник право створити таку комісію самостійно. Висновок комісії, створеної відповідно до цього пункту, не позбавляє сторони права визначити причини та/або обставини, наслідки аварії та/або заподіяння будь-яких збитків, в порядку, встановленому чинним законодавством України.

Згідно із п.5.25 Договору впродовж 5-ти (п`яти) робочих днів з дати видачі наказу, по завершенні ліквідації Аварії, за результатами проведення технічного розслідування причин аварії, комісією складається Акт про Аварію під час проведення ГДРС (форма - в Додатку №15 до Договору), який підписується її членами.

Відповідно до п. 5.27. Договору, у випадку настання Ускладнення/Аварії під час ГДРС, що сталася з вини виконавця під час надання послуг на об`єкті замовника, виконавець відшкодовує замовнику витрати та завдані збитки, в тому числі: за простій верстату та бригади капітального ремонту свердловини (далі - КРС), в тому числі витрати, якщо були залучені інші особи для ліквідації аварії та вартість робіт/послуг по ліквідації ускладнення/аварії. З цією метою, замовником виставляється Вимога на компенсацією понесених замовником збитків (форма - в Додатку № 16 до Договору) шляхом надсилання відповідного повідомлення на поштову та електронну адресу Виконавця.

Пунктом 5.28. Договору зазначено, що у випадку припинення технологічного процесу, виникнення Аварії під час ГДРС, що сталася з вини замовника, узгоджену сторонами документально підтверджену суму збитків виконавця (витрати понесені виконавцем у зв`язку з виконанням/наданням виконавцем аварійних робіт/послуг та інші обгрунтовані і документально підтверджені збитки, до яких може бути віднесено визначену відповідно до вимог законодавства вартість пошкодженого геофізичного кабелю, геофізичних приладів та обладнання, а також машин і механізмів, які були загущені до надання послуг на об`єктах замовника з боку виконавця), крім упущеної вигоди, відшкодовує замовник.

Пунктом 7.1. Договору зазначено, що у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за Договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством України та цим Договором.

Відповідно до п. 7.4. Договору сторони зобов`язуються без зволікань в письмовій формі інформувати одна одну про всі обставини, що загрожують виконанню або роблять неможливим виконання зобов`язань за Договором та погоджувати заходи по їх усуненню.

Згідно з п. 7.13 Договору, у випадку порушень умов Договору, що призвело до виникнення збитків, винна сторона відшкодовує такі документально підтверджені збитки в повному обсязі, в тому числі не отриманий прибуток.

Пунктом 7.16 Договору сторонами погоджено, що при нарахуванні будь-яких штрафних санкцій та/або збитків, передбачених даним Договором замовник має право направити виконавцю письмову вимогу про нарахування штрафних санкцій (із розрахунком нарахування штрафних санкцій) та збитків (із наданням документально підтверджуючих документів або копій таких документів про нанесені збитки). У такому випаду виконавець зобов`язаний перерахувати замовнику суму нарахованих штрафних санкцій та/або збитків протягом 7 робочих днів з дати направлення відповідної письмової вимоги. Датою направлення вимоги про сплату штрафних санкцій та/або збитків є дата відправлення, зазначена в документах (фіскальний чек, накладна, опис вкладення в цінний лист) підприємства зв`язку, через яке надсилалась така вимога.

Відповідно до п. 7.17. Договору, при несплаті виконавцем штрафних санкцій та/або збитків протягом, строку вказаного у п. 7.16. Договору, замовник має право застосувати до Виконавця оперативно-господарську санкцію, а саме отримати суму нарахованих штрафних санкцій та/або збитків, спричинених невиконанням та/або несвоєчасним виконанням Договору та/або порушенням умов Договору із суми, що підлягає сплаті виконавцю. Про застосування оперативно-господарської санкції замовник зобов`язаний письмово повідомити виконавця. Датою направлення такого повідомлення є дата відправлення, зазначена в документах (фіскальний чек, накладна, опис вкладення в цінний лист) підприємства зв`язку, через яке надсилається таке повідомлення.

Відповідно до п.5.21 Договору - Актом від 21.02.2022 року зафіксовано початок порушення технологічного процесу Договір №УГВ463/72-21 від 29.11.2021 року та викладено опис обставин виникнення ПТП, а саме: "при запису прив`язки ГК, ЛМ в інтервалі 4480-4280м на глибині 4459.4м на кабелі була нав`язана прив`язочна мітка. Після чого, при продовженні запису стався обрив геофізичного кабелю на верхньому підвісному ролику при витяжці 0,6 м. і натягу 1565 кг (765 кг вище власної ваги) з подальшим різким повним розвантаженням. Власна вага при проведенні робіт в даному інтервалі становила 790-800 кг".

Згідно із п. 5.22 Договору 22.02.2022 року сторонами було узгоджено та затверджено План робіт по ліквідації технологічного ускладнення під час геофізичних робіт в свердловині №72 Гадяч НГКР, розпочато монтаж обладнання для проведення ловильних робіт, який тривав до 24.02.2022р.

24.02.2022 року через початок військових дій, прийнято рішення: закрити геофізичний превентор, встановити геофізичний утримуючий пристрій для геофізичного кабелю, вимогати та залишити 200м геофізичного кабелю навколо ФА, персонал та техніку евакуювати у безпечне місце.

06.06.2022 року між сторонами погоджено Додатковий план робіт по ліквідації технологічного ускладнення під час геофізичних робіт в свердловині №72 Гадяч НГКР та відновлено роботи по ліквідації аварії .

10.06.2022 року між сторонами погоджено Додатковий план робіт №2 по ліквідації технологічного ускладнення під час геофізичних робіт в свердловині №72 Гадяч НГКР та продовжено роботи по ліквідації аварії та поетапно відповідач виконував пункти плану 1-18, однак, проведені роботи не привели до ліквідації допущеної аварії.

15.06.2022 року відповідач повідомив, що відсутність можливості збільшення натягу чи повороту збірки більше варіантів немає, тому, з метою виключення ймовірності подальшого ускладнення аварії, вважає, що єдиний можливий варіант вилучення аварійної геофізичної збірки - це проведення додаткових заходів із залученням верстату КРС.

20.06.2022 року складено Акт №_1/06 на виконані роботи по ліквідації ПТП, в якому встановлено, що силами ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт" допущено аварію під час ГДРС з 00:45 22.02.2022 року ліквідувати не вдалось. Свердловина знаходиться в очікуванні залучення верстату малої вантажопідйомності та бригади КРС для подальшої ліквідації аварії під час ГДРС. Вид ПТП - Аварія під час ГДРС .

21.06.2022 року підписано Наказ №27/тм про створення двосторонньої комісії з розслідування аварії.

Згідно із Протоколом геолого-технічної наради щодо проведення підсумків роботи комісії по технічному розслідуванні причин виникнення аварії в свердловині №72 Гадяцького родовища при проведенні ГДРС від 04.07.2022 року погоджено подальші дії та після ліквідації аварії за результатами проведеного технічного розслідування причин аварії підписати Акт про аварію під час проведеного ГДРС.

З 07.09.2022 року розпочато мобілізацію верстату КРС ІКІ-125.

В період 07.09.2022-04.10.2022 проводились ловильні аварійні роботи по ліквідації допущеної аварії при ГДРС із залученням верстату малої вантажопідйомності та бригади КРС за участі ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт".

04.10.2022 року згідно зведеної наради та враховуючи можливі ризики при проведені подальших ловильних аварійних робіт та в зв`язку з тим, що інтервали перфорації відкриті, прийнято рішення подальші ловильні аварійні роботи завершити. Аварія під час ГДРС вважається ліквідованою, про що зафіксовано в Акті №_1/06 від 04.10.2022 року (відповідно до п. 5.22 Договору)про виконані роботи по ліквідації ПТП.

04.10.2022 о 11:00 год. завершено виконання робіт з ліквідації аварії під час ГДРС, про що складено Акт про аварію під час проведення ГДРС №1/10 від 12.10.2022 р. (відповідно до п. 5.25 Договору), в якому зафіксовано, що виникненню аварії під час ГДРС послугував обрив геофізичного кабелю на верхньому (підвісному) ролику через заскакування геофізичного кабелю з направляючої канавки підвісного ролика під час відновлення підйому геофізичної збірки після нав`язування прив`язочної мітки на геофізичному кабелі, оскільки використовувався верхній підвісний ролик без обмежувачів, які виключають можливість зіскакування геофізичного кабелю з направляючої канавки ролика. Відповідно до протоколу геолого-технічної наради (далі - ГТН) від 04.07.2022 року ПрАТ Карпатське управління геофізичних робіт визнало, що обмежувачі не були встановлені через їх незадовільний стан. Винна сторона: ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт". Шляхи компенсації понесених витрат - виконавцем ГДРС.

19.10.2022 року комісією складено Акт технічного розслідування причин аварії, висновки комісії та особи, які винні у виникненні аварії: "через недостатній контроль за проведенням робіт зі сторони безпосереднього керівника робіт Виконавця, комісія вважає винуватою стороною у виникненні Аварії під час ГДРС - ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт", яке надавало послуги на об`єкті замовника згідно наданого замовлення, та є відповідальною стороною за дії персонажу та стан обладнання, яке залучено до надання послуг".

Відповідно до умов п.5.27 Договору №УГВ463/72-21 від 29.11.2021 відповідач відшкодовує позивачу витрати та завдані збитки, в тому числі: за простій верстату та бригади капітального ремонту свердловини, в тому числі витрати, якщо були залучені інші особи для ліквідації аварії та вартість робіт/послуг по ліквідації ускладнення/аварії.

Відповідно до п. 7.17. Договору, при несплаті виконавцем штрафних санкцій та/або збитків протягом, строку вказаного у п. 7.16. Договору, замовник має право застосувати до виконавця оперативно-господарську санкцію, а саме отримати суму нарахованих штрафних санкцій та/або збитків, спричинених невиконанням та/або несвоєчасним виконанням Договору та/або порушенням умов Договору із суми, що підлягає сплаті виконавцю, Про застосування оперативно-господарської санкції замовник зобов`язаний письмово повідомити виконавця. Датою направлення такого повідомлення є дата відправлення, зазначена в документах (фіскальний чек, накладна, опис вкладення в цінний лист) підприємства зв`язку, через яке надсилається таке повідомлення.

12.01.2023 року, позивачем направлено на адресу відповідача вимогу №72-87-1-227 про компенсацію понесених замовником витрат та збитків згідно із Договором №УГВ463/72-21 від 29.11.2021 р.

Враховуючи несплату відповідачем витрат понесених позивачем при ліквідації аварії, яка виникла при наданні послуг згідно з Договором №УГВ463/72-21 від 29.11.2021 АТ "Укргазвидобування" звернулось до господарського суду із вимогою про стягнення збитків в сумі 5 287 251,37 грн.

Предметом судового розгляду є вимога позивача до відповідача про стягнення 5287251,37 грн збитків, понесених позивачем при ліквідації аварії, яка виникла на свердловині №72 Гадяцького НГКР з вини відповідача, при виконанні останнім договірних зобов`язань щодо надання послуг на підставі Договору №УГВ463/72-21 від 29.11.2021.

Статтею 11 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно частини 1статті 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (пункт 8 частини 2); відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункт 9 частини 2).

Порушенням зобов`язання, відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 623 Цивільного кодексу України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Стаття 22 ЦК України дає загальне для цивільного законодавства визначення збитків. Так збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відшкодування збитків є однією з форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил ст. 22 ЦК України, оскільки частиною 1 цієї статті визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і яке виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.

Реальні збитки - це втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 224 ГК України під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Статтею 225 ГК України встановлено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включається, зокрема, неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст. 1166 Цивільного кодексу України, згідно з ч. ч. 1, 2 якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною є будь-яка поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав або інтересів іншої особи, внаслідок якої завдано шкоду, б) наявність шкоди. Шкода - це зменшення або знищення майнових або немайнових благ, що охороняються законом, в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, г) вина заподіювача шкоди. Відсутність хоча б одного з перелічених елементів, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним взятих на себе зобов`язань. При цьому, необхідно виходити з презумпції вини правопорушника, тобто позивач не повинен доводити наявність вини відповідача, навпаки, відповідач повинен довести, що збитки завдано не з його вини.

На позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Таким чином, відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише за наявності передбачених законом умов, сукупність яких утворює склад правопорушення, яке є підставою для цивільно-правової відповідальності.

За змістом статті 623 Цивільного кодексу України відшкодування збитків може бути покладено на відповідача лише при наявності передбачених законом умов, сукупність яких створює склад правопорушення, яке є підставою для цивільної відповідальності. Для застосування такої міри відповідальності потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає (постанова Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №910/7243/18).

Обов`язок доведення обставин , які зумовили виникнення збитків покладається на позивача. Також позивач повинен обґрунтувати розмір шкоди, яка заявлена до стягнення з відповідача.

Так, наявність протиправної поведінки відповідача полягає в порушенні зобов`язань за договором на надання послуг № УГВ463/72-21 від 29.11.2021 року, а саме: через недостатній контроль за проведенням робіт, відповідач допустив обрив геофізичного кабелю на верхньому (підвісному) ролику через зіскакування геофізичного кабелю з направляючої канавки підвісного ролику під час відновлення підйому геофізичної збірки після нав`язування прив`язочної мітки на геофізичному кабелі, оскільки використовував верхній підвісний ролик без обмежувачів, які виключають можливість зіскакування геофізичного кабелю з направляючої канавки ролика.

Наявність збитків - сума витрат позивача (вартість виконаних робіт КРС внутрішнім підрядником замовника - філії УГВ Сервіс) на проведення робіт з ліквідації аварії під час ГДРС в свердловині №72 Гадяцького родовища у розмірі 5 445 576,68 грн.

Існування безпосереднього причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачеві збитками, оскільки збитки виступають об`єктивним наслідком поведінки відповідача внаслідок порушення зобов`язань за договором на надання послуг № УГВ463/72-21 від 29.11.2021 року.

Вина - необережність та недостатній контроль ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт" за дії персоналу та стан обладнання, яке було залучено до надання послуг за Договором №УГВ463/72-21 від 29.11.2021 року.

Щодо твердження відповідача про недоведеність його вини у аварії на свердловині №72 Гадяцького родовища, мотивуючи можливістю її виникнення з причин кранівника, то сказане не знайшло свого підтвердження та спростовується актом №1/10 від 12.10.2022, підписаним зі сторони відповідача, яким встановлено факт виникнення аварії саме з вини відповідача. Крім того, з урахуванням п. 5. 26 Договору акт зі сторони виконавця не оспорювався.

Посилання відповідача про відсутність перевірки готовності об`єкту спростовується Актом перевірки готовності об`єкту свердловини до промислово-геофізичних робіт під тиском від 20.02.2022, наявним в матеріалах справи.

Водночас, причину аварії та винних осіб встановлено та неодноразово зафіксовано в ряді вищевказаних документальних доказах, які складені в присутності представника чи самого відповідача , скріплені їх підписами без будь-яких зауважень.

Так само, в свою чергу зі сторони відповідача доказів невідповідності крану суду не надано.

Позивач, з урахуванням понесених ним витрат та збитків через проведення робіт з ліквідації аварії з ГДРС в свердловині №72 Гадяцького родовища та врахувавши застосування оперативно господарської санкції у розмірі 158 325,31 грн заявив до стягнення з відповідача на його користь збитків в розмірі 5 287 251,37 грн, а сума підтверджена та доведена перед судом.

Відповідно до часини 1 статті 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору.

Згідно з положеннями статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).

Відповідно до п. 5.27. Договору, у випадку настання Ускладнення/Аварії під час ГДРС, що сталася з вини виконавця під час надання послуг на об`єкті замовника, виконавець відшкодовує замовнику витрати та завдані збитки, в тому числі: за простій верстату та бригади капітального ремонту свердловини (далі - КРС), в тому числі витрати, якщо були залучені інші особи для ліквідації аварії та вартість робіт/послуг по ліквідації ускладнення/аварії. З цією метою, замовником виставляється вимога на компенсацією понесених замовником збитків (форма - в Додатку № 16 до Договору) шляхом надсилання відповідного повідомлення на поштову та електронну адресу виконавця.

Згідно з п. 7.13 Договору, у випадку порушень умов Договору, що призвело до виникнення збитків, винна сторона відшкодовує такі документально підтверджені збитки в повному обсязі, в тому числі не отриманий прибуток.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Пункт 3 частини першої статті 129 Конституції України пов`язує змагальність сторін зі свободою в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Змагальність сторін - це встановлена законом можливість реалізації та практична реалізація наданих їм процесуальних прав при безумовному виконанні покладених на них процесуальних обов`язків на всіх стадіях судового процесу за участю компетентного суду.

Переконливість кожного доказу доводиться у змагальній процедурі безпосередньо перед тим складом суду, який дає цьому доказу юридично значущу оцінку.

За приписами ст. ст. 73,74 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст.ст.76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частинами 1,2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain).

У висновках Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Судом вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав та з`ясуванні усіх питань, винесених на його розгляд.

З огляду на вищевикладене, у зв`язку із доведенням позивачем витрат та збитків через проведення робіт з ліквідації аварії з ГДРС в свердловині №72 Гадяцького родовища у розмірі 5 445 576,68 грн, враховуючи застосування позивачем оперативно господарської санкції у розмірі 158 325,31 грн, заявлений позов підлягає задоволенню.

Відповідач вимоги позивача аргументованими доводами не спростував.,

З урахуванням приписів ст. 129 ГПК України та результату вирішення спору (позов задоволено) судовий збір по справі слід відшкодувати позивачу за рахунок відповідача.

Керуючись ст. 86, 123, 129, 233, 236-238, 240, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в :

позов Акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт" про стягнення збитків в сумі 5287251,37 грн - задовольнити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт" (вул. Польова,8а, м. Івано-Франківськ, Івано-Франківський район, Івано-Франківська область, 76018, код 00138827) на користь Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, Київська область, 04053, код 30019775) 5 287 251,37 грн - збитків та 79 308,77 грн судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

У зв`язку з перебуванням судді у відпустці повне рішення складено та підписано 17.06.2025.

Суддя С. М. Кобецька