УХВАЛА

19 червня 2025 року

м. Київ

cправа № 917/65/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Васьковського О.В.

розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства "Укренергозбут"

про відвід суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р., Студенця В.І.

від розгляду справи №917/65/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Максі капітал груп"

до Приватного акціонерного товариства "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

1) Приватне акціонерне товариство "Укренергозбут";

2) Товариство з обмеженою відповідальністю "Кременчуцький шкірзавод";

3) Публічне акціонерне товариство "Херсонський завод карданних валів";

4) Товариство з обмеженою відповідальністю "Етьєн-Вест";

5) Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім Вагонзавод"

про стягнення 4 727 597 709,17 грн,

ВСТАНОВИВ:

Верховний Суд ухвалою від 01.04.2024 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.01.2024 та рішення Господарського суду Полтавської області від 09.08.2023 у справі №917/65/23 та призначив її до розгляду.

Верховний Суд ухвалою від 17.06.2024 справу №917/65/23 разом із касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.01.2024 та рішення Господарського суду Полтавської області від 09.08.2023 у справі №917/65/23 передав на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 02.09.2024 прийняла до розгляду справу №917/65/23.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ухвалою від 21.03.2025 справу №917/65/23 повернула відповідній колегії Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду.

Верховний Суд ухвалою від 17.04.2025 прийняв до розгляду касаційну скаргу ПрАТ "Полтавський ГЗК" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.01.2024 та рішення Господарського суду Полтавської області від 09.08.2023 у справі №917/65/23. Призначив касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 12.05.2025 о 14:30 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №209.

Верховний Суд ухвалою від 12.05.2025 збільшив кількісний склад колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду справи №917/65/23. Справу №917/65/23 передав на автоматизований розподіл для визначення колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду касаційної скарги ПрАТ "Полтавський ГЗК" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.01.2024 та рішення Господарського суду Полтавської області від 09.08.2023 у складі дев`яти суддів.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення складу колегії суддів від 13.05.2025 для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Бакуліна С.В. головуючий (доповідач), Багай Н.О., Баранець О.М., Вронська Г.О., Губенко Н.М., Кібенко О.Р., Кондратова І.Д., Случ О.В., Студенець В.І.

Верховний Суд у складі колегії суддів : Бакуліна С.В. головуючий (доповідач), Багай Н.О., Баранець О.М., Вронська Г.О., Губенко Н.М., Кібенко О.Р., Кондратова І.Д., Случ О.В., Студенець В.І. ухвалою від 13.05.2025 прийняв до розгляду ПрАТ "Полтавський ГЗК" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 26.01.2024 та рішення Господарського суду Полтавської області від 09.08.2023 у справі №917/65/23. Призначив касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 16.06.2025 о 15:00 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №209.

19.05.2025 від ПрАТ "Укренергозбут" надійшла заява про відвід суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р., Студенця В.І. від розгляду справи №917/65/23, яка мотивована посиланням на наступні обставини:

- надання суддями Бакуліною С.В., Кібенко О.Р., Студенцем В.І. в ухвалі від 17.06.2024 правової оцінки ключовим обставинам справи, що безпосередньо стосуються предмета спору, зокрема, що зобов`язання ПрАТ "Полтавський ГЗК" за договорами поруки вже припинилось у зв`язку з виконанням, з огляду на остаточну постанову Верховного Суду від 01.06.2022 у справі №910/19560/16, що Банк не міг передати Позивачу права вимоги за договорами поруки, що сторнування не підлягає врахуванню. Тобто, колегія суддів фактично виступила проти задоволення вимог позивача, що очевидно вказує на їх упередженість та необ`єктивність;

- виклик судді Кібенко О.Р. на допит в ДБР, пов`язаний зі справою №910/268/23, яка розглядається колегією суддів Касаційного господарського суду Кібенко О.Р. - головуючий (доповідач), Бакуліна С.В., Студенець В.І. Як вбачається із пояснень судді Кібенко О.Р., виклик пов`язаний із сумнівами ДБР в неупередженості та об`єктивності колегії при розгляді позову до Жеваго К.В. Враховуючи той факт, що відповідачем по справі №917/65/23 є підконтрольна Жеваго К.В. компанія, це також може вказувати на упередженість та необ`єктивність суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р. та Студенця В.І. при розгляді цього спору;

- публікації в засобах масової інформації про заінтересованість судді Кібенко О.Р. при розгляді справ, що пов`язані з Жеваго К.В. або підконтрольними йому компаніями, а також наявність обґрунтованих підстав стверджувати про затягування розгляду справи №910/268/23 суддями Бакуліною С.В., Кібенко О.Р. та Студенцем В.І. у зв`язку з прийняттям до розгляду очевидно необґрунтованих касаційних скарг. Розгляд справи №917/65/23 також триває вже більше року, зокрема й через те, що судді Бакуліна С.В., Кібенко О.Р. та Студенець В.І. направили її на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду. При цьому, справа №917/65/23 об`єднаною палатою так і не була розглянута у зв`язку з відсутністю підстав для цього, а в подальшому колегією було самостійно ініційовано та вирішено питання про збільшення складу колегії суддів для розгляду даної справи;

- заявлення суддею Кібенко О.Р. 14.05.2025 самовідводу по справі №910/268/23 з урахуванням того, що при аналогічних обставинах підстав для самовідводу по справі №917/65/23 у засіданні 12.05.2025 нею не вбачалось. Зважаючи на те, що колегією суддів Кібенко О.Р. - головуючий (доповідач), Бакуліна С.В., Студенець В.І. у задоволенні заяви судді Кібенко О.Р. про самовідвід відмовлено, можна припустити, що колегія зацікавлена у продовженні розгляду позову до Жеваго К.В. саме у наявному складі, що викликає обґрунтовані сумніви в неупередженості та об`єктивності цих суддів при розгляді справи №917/65/23;

- наявність значної кількості публікацій у 2024 році в засобах масової інформації про те, що суддя Кібенко О.Р. може бути необ`єктивною та упередженою при розглядів справ, пов`язаних з Жеваго К.В. та підконтрольними йому компаніями. Враховуючи те, що загально відомим фактом є те, що кінцевим бенефіціарним власником ПрАТ "Полтавський ГЗК" є Жеваго К.В., вказані публікації викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Кібенко О.Р. при розгляді справи №917/65/23 за позовом до ПрАТ "Полтавський ГЗК". При тому, що Вища рада правосуддя не знайшла підстав вважати такі публікації втручанням в діяльність судді після розгляду відповідної заяви судді Кібенко О.Р.;

- продовження суддею Кібенко О.Р. розгляду справи №917/65/23 за наявності заявленого ТОВ "Максі Капітал Груп" відводу як у складі колегії суддів Бакуліна С.В., Кібенко О.Р. та Студенець В.І. (за період з 01.04.2024 по 02.09.2024); у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (за період з 02.09.2024 по 17.04.2025); у складі колегії суддів Бакуліна С.В., Кібенко О.Р. та Студенець В.І. (з 17.04.2025) та колегії суддів Бакуліна С.В., Багай Н.О., Баранець О.М, Вронська Г.О., Губенко Н.М., Кібенко О.Р., Кондратова І.Д., Случ О.В, Студенець В.І. (з 13.05.2025).

Ухвалою Верховного Суду від 16.06.2025 заяву Приватного акціонерного товариства "Укренергозбут" про відвід суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р., Студенця В.І. від розгляду справи №917/65/23 визнано необґрунтованою, передано матеріали касаційної скарги у справі №917/65/23 на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви про відвід суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р., Студенця В.І. в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду заяви про відвід у справі №917/65/23 визначено суддю Верховного Суду Васьковського О.В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2025.

Розглянувши вказану заяву, суд не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

В силу положень частин другої та третьої статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до частини першої статті 35 ГПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Наведеними нормами передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Втім, посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Як було зазначено вище, однією з підстав для заявлення відводу суддям Бакуліній С.В., Кібенко О.Р. та Студенецю В.І. є те, що ці судді в ухвалі від 17.06.2024 надали правову оцінку ключовим обставинам справи №917/65/23, що безпосередньо стосуються предмета спору, і з такої оцінки вбачається, що колегія суддів фактично виступила проти задоволення вимог.

При цьому, імперативними положеннями частини четвертої статті 35 ГПК визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Відтак сама по собі незгода учасника справи із рішенням судді, його припущення з тих чи інших питань не свідчать про упередженість, необ`єктивність чи заінтересованість судді та не є підставою для відводу останнього відповідно до наведених норм Господарського процесуального кодексу України.

Отже, зазначені заявником доводи щодо формування колегією суддів Бакуліна С.В., Кібенко О.Р., Студенець В.І. правової позиції відносно питань, які пов`язані з вирішенням спору у справі №917/65/23, не є підставою для відводу суддів від розгляду зазначеної справи згідно з наведеною нормою ГПК.

Щодо інших зазначених Приватним акціонерним товариством "Укренергозбут" підстав для відводу, Суд виходить з такого.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН №2006/23 від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

У Коментарі до Бангалорських принципів поведінки суддів, зокрема, зазначено:

- справа може викликати суперечливі настрої в суспільстві та привернути надмірну увагу ЗМІ, і суддя може опинитися в ситуації, яку можна описати як "центр урагану". Іноді вага суспільної думки може схилятися в сторону конкретного бажаного результату. Однак, виконуючи суддівську функцію, суддя повинен бути стійким до впливу такого суспільного резонансу. Суддя не повинен брати до уваги те, наскільки застосовні закони чи сторони судового розгляду популярні чи непопулярні в суспільстві, серед ЗМІ, посадових осіб чи власної сім`ї або друзів судді. Суддя не може коливатися під впливом партійних інтересів, суспільного тиску чи страху критики. Незалежність суддів передбачає незалежність від усіх форм зовнішнього впливу (п.28);

- будь-які спроби впливу на суд мають відбуватися привселюдно у залі судового засідання, виключно сторонами чи їхніми адвокатами. У певних випадках сторонні особи можуть спробувати вплинути на рішення судді в питаннях, які розглядає суд. Такі спроби слід однозначно відхиляти, від кого б вони не надходили - міністрів, політиків, державних службовців, журналістів, сім`ї чи з інших джерел. Загроза незалежності суддів може іноді набирати форму непомітної спроби впливу на ставлення судді до певної справи або ж спроб якимось чином отримати прихильність судді. Слід однозначно відхиляти будь-які спроби такого стороннього впливу на суддю, прямого чи непрямого. У деяких випадках, особливо якщо після відмови здійснено повторні спроби, судді слід повідомити про такі спроби відповідні органи. Суддя не може дозволити будь-яким родинним, суспільним чи політичним зв`язкам впливати на будь-яке судове рішення (п.29);

- іноді може бути складно визначити, що саме становить неналежний вплив. Підтримуючи належну рівновагу між, наприклад, необхідністю захистити судовий процес від спотворення і тиску - політичного, медійного чи з інших джерел - та інтересами публічного обговорення питань, що становлять суспільний інтерес у публічному житті та у вільних ЗМІ, суддя повинен прийняти той факт, що він чи вона є публічною особою, і, відповідно, не може бути надто вразливим чи чутливим. Демократії притаманна критика осіб, які займають державні посади. Отож, у визначених законодавством межах, судді не можуть розраховувати на відсутність критики їхніх рішень, обґрунтування та мотивування та способу ведення справи (п.30);

- якщо суддю сприймають як упередженого, громадську довіру до судової влади буде підірвано. Відтак, суддя повинен утримуватися від будь-яких дій, які дають підстави вважати, що на його рішення можуть впливати зовнішні чинники на кшталт особистих відносин з тією чи іншою стороною чи зацікавленості у результатах розгляду справи (п.55);

- неупередженість пов`язана не лише з фактичною відсутністю ознак упередженості та наявності упереджених міркувань, але і з враженням відсутності таких ознак. Такий двоїстий аспект можна виразити за допомогою часто повторюваного вислову, що правосуддя має бути не лише здійсненим, але й однозначно сприйматися як здійснене. Критерій, який зазвичай застосовується, полягає в тому, чи виникли б у розумного спостерігача, який реалістично і практично дивиться на справу, побоювання щодо браку об`єктивності з боку судді. Питання в тому, чи існують побоювання щодо упередженості, має вирішуватися з точки зору розумного спостерігача (п.56);

- суддя має вести справу впорядковано та ефективно, не зловживаючи процесуальними правилами. Для цього потрібна певна твердість. Суддя, що має ефективно вести процес і водночас запобігати створенню у розумної, справедливої та поінформованої особи будь-якого враження про брак неупередженості, має зберігати чітку рівновагу. Слід уникати будь-яких дій, які, на думку розумного спостерігача, викликали б (або могли викликати) обґрунтовану підозру про те, що під час виконання своїх суддівських обов`язків суддя не виявляє належної об`єктивності. Якщо виникають такі враження, вони відбиваються не лише на сторонах судового провадження, але й на довірі громадськості до судової системи в цілому (п.61);

- суддя має бути готовим приймати рішення у справах, які предстають перед судом. Однак бувають ситуації, коли з метою захисту прав сторін і збереження громадської упевненості в чесності судової влади виникає необхідність відсторонення судді від участі у розгляді певної справи та винесення рішення в ній. З іншого боку, часті відводи суддів можуть викликати осуд суду та особисто судді з боку громадськості та призвести до необґрунтованого завантаження колег таких суддів. У сторін судового провадження може виникнути враження, що вони можуть знайти та обрати суддю для розгляду їхньої справи, а це небажано. Відтак, суддя повинен так облаштувати свої особисті й ділові справи, щоб звести до мінімуму можливість їх несумісності з суддівськими обов`язками (п.66);

- для судді не менш важливо забезпечити, щоб правосуддя сприймалося як здійснене, адже це є одним із головних принципів права й публічного порядку. Відтак, суддя повинен вести судовий розгляд таким чином, щоб відсутність упередженості, об`єктивність і справедливість були очевидними для всіх, кого цікавить процес і його результат, аж надто для особи, яка подала клопотання. Відповідно, суддя, щодо якого подали клопотання про відвід, має пам`ятати, що від нього вимагають очевидної об`єктивності, особливо під час розгляду клопотання про відвід (п.87).

Верховний Суд зауважує, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Публікації в засобах масової інформації, а також обставини виклику судді Кібенко О.Р. на допит в ДБР, пов`язаний із справою №910/268/23, самі по собі не є достатнім підтвердженням упередженості, необ`єктивності чи заінтересованості судді Кібенко О.Р., а також суддів Бакуліної С.В. та Студенця І.В., отже не є підставою для їх відводу.

До того ж, Коментар до Бангалорських принципів поведінки суддів встановлює, що суддя повинен бути стійким до впливу суспільного резонансу щодо справи.

Крім того, як зазначено в ухвалі Верховного Суду від 14.05.2025 у справі №910/268/23, суддя Кібенко О.Р. 09.05.2025 у ДБР власноручно склала та підписала заяву про відмову надавати свідчення у кримінальному провадженні №0002320 від 19.09.2018 з посиланням на наявність в її провадженні 10 касаційних скарг у справі №910/268/23 (із посиланням на статтю 126 Конституції України, статтю 65 Кримінального процесуального кодексу України, статтю 220 Господарського процесуального кодексу України).

Оскільки "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного", а належні, допустимі і достовірні докази, які б підтверджували, що судді Бакіліна С.В., Кібенко О.Р., Студенець В.І. прямо чи побічно заінтересовані у результаті розгляду цієї справи (№917/65/23), та/або існують переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їх безсторонності, та/або факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів, відсутні, а тому суд відмовляє у задоволенні заявленого відводу.

Посилання заявника на подання суддею Кібенко О.Р. заяви про самовідвід від розгляду справи №910/268/23 також не є підставою для задоволення відводу у справі №917/65/23, оскільки у задоволенні заяви судді Кібенко О.Р. про самовідвід у справі №910/268/23 Верховний Суд ухвалою від 14.05.2025 відмовив з огляду на відсутність обґрунтованих підстав для його задоволення.

Доводи заявника про затягування розгляду справи №917/65/23 колегією суддів Бакуліна С.В., Кібенко О.Р., Студенець В.І. є також безпідставними, оскільки тривалість розгляду цієї справи обумовлена її складністю, прийняттям її до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду та перебуванні справи на розгляді об`єднаної палати тривалий час. Водночас, з урахуванням складності цієї справи №917/65/23, колегія суддів Бакуліна С.В., Кібенко О.Р., Студенець В.І. не порушили розумних строків її розгляду.

Ініціювання колегією суддів питання щодо збільшення складу колегії суддів для розгляду справи №917/65/23 обумовлене складністю такої справи, яке не свідчить про затягування її розгляду колегією суддів Бакуліна С.В., Кібенко О.Р., Студенець В.І.

До того ж, у судовому засіданні 12.05.2025 сторони справи №917/65/23 (ТОВ "Максі Капітал Груп" та ПрАТ "Полтавський ГЗК") не заявляли про наявність у них сумнівів в неупередженості та об`єктивності колегії суддів Бакуліна С.В., Кібенко О.Р., Студенець В.І. та не заперечували збільшення складу колегії суддів, що було поставлено головуючим на обговорення сторін.

Вказані обставини у сукупності спростовують доводи щодо можливих сумнівів у сторін, інших учасників судового процесу та/або стороннього спостерігача у неупередженості та об`єктивності суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р., Студенця В.І., а також наявності у них сумнівів щодо затягування розгляду справи.

З огляду на викладене наведені Приватним акціонерним товариством "Укренергозбут" в заяві про відвід обставини не є підставою для відводу суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р., Студенця В.І. від розгляду справи №917/65/23, а тому суд відмовляє у задоволенні заявленого відводу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 35, 36, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Укренергозбут" про відвід суддів Бакуліної С.В., Кібенко О.Р., Студенця В.І. від розгляду справи №917/65/23 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Васьковський