ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13.06.2025м. ДніпроСправа № 904/3036/25

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Дичко В.О., розглянувши матеріали

за позовом Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро, м. Дніпро

до Фізичної особи - підприємця Варварчука Олексія Володимировича, м. Київ

про відшкодування збитків, завданих у результаті неналежного виконання умов договору

ВСТАНОВИВ:

Квартирно-експлуатаційний відділ міста Дніпро звернувся до Господарського суду Дніропетровської області з позовом до Фізичної особи - підприємця Варварчука Олексія Володимировича про стягнення грошових коштів у сумі 13 283,95 грн, у тому числі збитків, спричинених завищенням вартості послуг зі здійснення технічного нагляду (зайво отриманих коштів), у сумі 11 069,96 грн та штрафу в сумі 2 213,99 гривень.

Судові витрати просить покласти на відповідача.

Просить розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Обґрунтовує позовні вимоги тим, що Фізичною особою - підприємцем Варварчуком Олексієм Володимировичем порушено умови договору № 58/0112 від 01.12.2023 про здійснення технічного нагляду шляхом завищення витрат на здійснення послуг з технічного нагляду, що призвело до втрат бюджетних коштів.

Розглянувши позовну заяву та долучені до неї матеріали, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без руху з огляду на таке.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (відповідь № 1477685 від 13.06.2025) місцезнаходження відповідача: АДРЕСА_1 .

Проте позивачем у поданій позовній заяві не повідомлено поштовий індекс Фізичної особи - підприємця Варварчука Олексія Володимировича.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивачем за договором № 58/0112 від 01.12.2023 про здійснення технічного нагляду заявлено до стягнення 13 283,95 грн, у тому числі збитки в сумі 11 069,96 грн та штраф у сумі 2 213,99 гривень.

Однак обґрунтований розрахунок сум збитків і штрафу та загальної суми, заявленої до стягнення, до суду не надано.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" станом на 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 гривень.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на вищевикладені приписи Закону України "Про судовий збір", а також пред`явлення позову через підсистему "Електронний суд", сума судового збору, яка повинна бути сплачена Квартирно-експлуатаційним відділом міста Дніпро за подання даної позовної заяви, становить 2 422,40 грн (3 028 грн * 0,8).

Позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судового рішення у справі, яке обґрунтовано тим, що згідно з випискою з рахунку за 06.06.2025 у Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро видатки на судовий збір за кодом 2800 відсутні.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення з таких підстав.

За приписами ст. 7 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин.

Законом України "Про судовий збір" визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Господарський суд звертає увагу, що наведеними приписами ст. 8 Закону "Про судовий збір" установлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може відстрочити сплату судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, проте таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується з п. 1 ч. 2 ст. 129 Конституції України, яким однією з основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За правовим висновком, викладеним у п. 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, положення пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Квартирно-експлуатаційний відділ міста Дніпро не є суб`єктом, на якого поширюється дія ст. 8 Закону України "Про судовий збір", а предметом спору в даній справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, на яку посилається позивач, дійшла висновку, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату; крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, з урахуванням положень ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України.

Проте Господарський процесуальний кодекс України не містить положень, подібних до тих, які закріплені в ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України. Указане свідчить про відмінність правового регулювання та нетотожність випадків, за яких юридичній особі може бути відстрочено сплату судового збору в адміністративному та господарському процесах.

Аналогічна правова позиція міститься в ухвалі Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 04.06.2024 у справі № 906/1205/19.

З урахуванням вищевикладеного, не підлягає задоволенню клопотання Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі абз. 1 ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За наведених вище обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Суд звертає увагу позивача, що згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

2. Позовну заяву Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро - залишити без руху.

3. Позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- зазначити поштовий індекс відповідача;

- надати обґрунтований розрахунок сум збитків і штрафу та загальної суми, заявленої до стягнення;

- надати докази сплати судового збору в сумі 2 422,40 гривень.

4. Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Дичко