УХВАЛА

11 червня 2025 року

м. Київ

cправа № 914/2441/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І. В.(головуючої), Бенедисюка І. М. та Колос І. Б.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Квітка-2" (далі - ОСББ)

на рішення Господарського суду Львівської області від 15.10.2024 та

постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.03.2025

за позовом ОСББ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Пивоварна група "Вавілон",

про демонтаж вентиляційних каналів та допоміжного обладнання,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 27.05.2025 у складі Касаційного господарського суду вперше подану касаційну скаргу ОСББ повернуто скаржнику у зв`язку з тим, що останній не усунув недоліків поданої ним скарги в частині належного обґрунтування підстав касаційного оскарження, визначених частиною другою статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України; Кодекс).

ОСББ 29.05.2025 (через систему Електронний суд) повторно звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 15.10.2024 і постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.03.2025 у справі № 914/2441/22 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, шляхом демонтажу вентиляційного каналу та будь-якого допоміжного обладнання.

Водночас до скарги додано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження.

Перевіривши матеріали поданої касаційної скарги Суд дійшов висновку, що остання підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Відповідно до частин першої та другої статті 288 ГПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Оскаржувана постанова апеляційного господарського суду у даній справі ухвалена 11.03.2025 (повний текст підписаний 24.03.2025), а тому строк на її оскарження закінчився 14.04.2025.

Касаційну скаргу ж було подано скаржником до Верховного Суду 29.05.2025, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження зазначеної постанови апеляційного господарського суду від 11.03.2025.

Звертаючись із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження, скаржник в обґрунтування причин пропуску строку зазначає про те, що повторно з касаційною скаргою звертається у найкоротші строки після повернення вперше поданої скарги, а також про те, що керівник ОСББ Галайко І.В. перебуває на лікарняному з 10.03.2025 по 13.07.2025, що підтверджується медичним висновком (копія якого додана до заяви), у зв`язку з чим під час підготовки заяви про усунення недоліків не було можливості узгодити з керівником правову позицію по цій справі, що на думку скаржника, є поважними обставинами.

Статтею 129 Конституції України визначено як одну із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Право на звернення до суду не є абсолютним, оскільки воно реалізується тільки в порядку і спосіб, встановлених законом, у цьому разі ГПК України.

Права господарського суду при вирішенні питання, що виникають у зв`язку із відновленням пропущеного процесуального строку, унормовуються процесуальним законодавством, зокрема, відповідно до частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з наведеними процесуальними нормами суд касаційної інстанції у кожному випадку Суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку. Можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

При цьому як вже було зазначено, скаржник, усуваючи недоліки вперше поданої касаційної скарги в частині сплати судового збору, інших недоліків скарги, зокрема, щодо обґрунтування підстав касаційного оскарження, визначених частиною другою статті 287 ГПК України не усунув, а також не посилався у заяві про усунення недоліків на обставини щодо перебування керівника ОСББ на лікарняному, які вже існували на той час, та які, як стверджує скаржник, унеможливили уточнення підстав касаційного оскарження на виконання вимог ухвали суду про залишення його скарги без руху, що свідчить про необачну поведінку скаржника (його представника) під час звернення із заявою про усунення недоліків.

З огляду на викладене Суд зауважує, що повернення вперше поданої скарги ОСББ у зв`язку з неусуненням останнім недоліків поданої ним касаційної скарги в частині обґрунтування підстав касаційного оскарження, визначених частиною другою статті 287 ГПК України, не може бути поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки остання зводиться до необачної поведінки скаржника та стосується недотримання ним вимог ухвали Суду та процесуального законодавства, тобто така причина має суб`єктивний характер і не свідчить про об`єктивну неможливість вчинити відповідну процесуальну дію в межах встановлених законом строків.

Отже, обставини, на які посилається ОСББ у заяві про поновлення строку, залежали лише від суб`єктивної волі скаржника, а не від об`єктивно непереборних обставин та зводяться до порушення ним вимог процесуального законодавства, оскільки скаржник був обізнаний з недоліками його скарги та очікуваними наслідками їх неусунення, які чітко передбачені процесуальним законом.

А тому Суд доходить висновку, що скаржником не доведено неможливості у повній мірі усунути недоліки вперше поданої касаційної скарги, а відтак і наявності особливих та непереборних обставин, що зумовили пропуск строку на касаційне оскарження.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З огляду на викладене суд касаційної інстанції вважає, що підстави, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку, є неповажними, оскільки ним не надано доказів на підтвердження наявності непереборних обставин, що зумовили пропуск строку на касаційне оскарження.

Частиною третьою статті 292 ГПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, суд касаційної інстанції зазначає, що скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме:

- навести Суду інші підстави, за їх наявності, та надати докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що у разі невиконання у встановлений строк вимог у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Квітка-2" на рішення Господарського суду Львівської області від 15.10.2024 і постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.03.2025 у справі № 914/2441/22 залишити без руху.

2. Надати Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Квітка-2" строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить не більше 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. Повідомити скаржника про можливість подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду документи про усунення недоліків через систему "Електронний суд" або поштою за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Квітка-2", що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Булгакова

Суддя І. Бенедисюк

Суддя І. Колос