ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" червня 2025 р. м ХарківСправа № Б-39/147-10 (922/1916/25)

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд" (61202, м.Харків, вул.Ахсарова, буд.2, ) в особі ліквідатора Литвиненка Сергія Сергійовича.
до Державного підприємства дорожнього зв`язку, інформаційного забезпечення та автоматики "Укрдорзв`язок" (03179, м.Київ, вул. Михайла Чалого, буд.3 , )
про стягнення коштів в межах справи про банкрутство Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд"

ВСТАНОВИВ:

Відкрите акціонерне товариство "Харківшляхбуд" в особі ліквідатора Литвиненка Сергія Сергійовича звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Державного підприємства дорожнього зв`язку, інформаційного забезпечення та автоматики "Укрдорзв`язок", в якій просить суд стягнути з Державного підприємства дорожнього зв`язку, інформаційного забезпечення та автоматики "Укрдорзв`язок" на користь Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд" заборгованість в розмірі 600 346,27 грн., звільнити від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Частиною другою статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду позовна заява в межах справи про банкрутство (вхідний номер 1916/25 від 03.06.2025) передана на розгляд судді Усатому В.О.

Враховуючи, що суддя Усатий В.О. в період з 03.06.2025 по 11.06.2025 включно перебував на лікарняному, ухвалу у даній справі постановлено у перший робочий день колегії суддів, а саме 12.06.2025

Розглянувши матеріали позовної заяви, господарський суд встановив, що позовну заяву подано без додержання процесуальних вимог статей 162,164, 172 ГПК України з огляду на наступне.

Як зазначено судом вище, в прохальній частині позовної заяви ліквідатором Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд" Литвиненко Сергієм Сергійовичем заявлено клопотання, в якому останній просить суд звільнити від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Обґрунтовуючи вищезазначене клопотання, ліквідатор вказує, що у Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд" наразі відсутні кошти для здійснення сплати судового збору.

З приводу вищезазначеного клопотання, суд зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з ч.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті.

У ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У постанові від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що умови, визначені ст.8 Закону України "Про судовий збір", диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у п.1 та п.2 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", можуть застосовуватися лише до позивачів - фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до позивачів, що мають певний соціальний статус - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

При цьому встановлені ст.8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, для звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення є вичерпним.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення п.п. 1 та 2 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п.3 ч.1 ст.8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №940/2276/18).

Позивач не є особою, зазначеною у п.п. 1 та 2 ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Велика Палата Верховного Суду у п.48 постанови від 14.01.2021 у справі №940/2276/18 зазначила, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Поряд з цим, у п. 37 цієї постанови навіть за наявності умов для відстрочення сплати судового збору, таке відстрочення за змістом ст.8 Закону України "Про судовий збір" є правом, а не обов`язком суду.

Крім того, оскільки предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, а положення пунктів 1 та 2 ч. 1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію, підстав для відстрочення сплати судового збору не має.

Суд звертає увагу, що жодних доказів на підтвердження посилань щодо фінансової можливості сплатити судовий збір позивач не надав.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, натомість відсутність сплати судового збору є однією з підстав для залишення позовної заяви без руху.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною другою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлений розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2025 року складає 3028 гривень.

Як свідчить прохальна частина позову, позивачем сформована майнова вимога в загальному розмірі 600 346,27 грн. отже, за подання до суду в 2025 році в електронній формі позовної заяви позивач має надати докази сплати судового збору у розмірі 7204,16 грн.

Ліквідатор Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд" арбітражний керуючий Литвиненко Сергій Сергійович у позовній заяві визначив учасником справи ВАТ "Харківшляхбуд" ().

У відповідності до абзаців 2,3 ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Отже, справи позовного провадження (що розглядаються в межах справи про банкрутство в порядку статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства) мають суб`єктний склад сторін спору, що визначається ГПК України.

Відповідно до частини першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Згідно зі статтею 45 ГПК України сторонами в судовому процесі позивачами і відповідачами можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу.

Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін (ч. 1 ст. 49 ГПК України).

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ч. 1, 2 ст. 50 ГПК України).

Суб`єктний склад учасників господарського процесу у межах позовного провадження відповідно до ГПК України НЕ Є ТОТОЖНИМ СКЛАДУ УЧАСНИКІВ У СПРАВІ ПРО БАНКРУТСТВО за Кодексом України з процедур банкрутства, а отже позивачу необхідно визначитись з суб`єктним складом у даній справі, зокрема щодо ВАТ "Харківшляхбуд" ().

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити ПОВНЕ найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Всупереч вищезазначеним вимогам, у позовній заяві не вказано ПОВНЕ найменування ВАТ "Харківшляхбуд", та відповідача ДП "Укрдорзв`язок".

Також, судом здійснено безкоштовний запит з сайту міністерства Юстиції України та отримано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за зазначеним позивачем у позовній заяві відповідача - ДП "Укрдорзв`язок" Полтавського лінійно - технічного цеху дорожнього зв`язку та встановлено, що найменування відповідача - Державне підприємство дорожнього зв`язку, інформаційного забезпечення та автоматики "Укрдорзв`язок".

Позивачем у порушення вимог пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України невірно зазначено найменування відповідача.

Згідно з п.3 ч.3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок суми, що стягуються чи оспорюються.

Як вбачається із вступної частини позовної заяви позивачем не зазначено ціну позову.

Крім того, матеріали позовної заяви не містять обґрунтованого розрахунку сум, яка заявлена до стягнення ліквідатором ВАТ "Харківшляхбуд" арбітражним керуючим Литвиненко С.С.

Згідно з п.5 ч.3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Судом встановлено , що матеріали позовної заяви не містять виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено докази, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі заходи здійснювалися.

Пунктом 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява має містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Проте, таких відомостей позовна заява не містить.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Суд зазначає, що позовна заява не містить відомостей щодо наявності у позивачів або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

У відповідності до п. 9 ч. 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Разом з тим, під час перевірки документів, які надійшли від позивачів, не виявлено розрахунку понесених судових витрат.

Згідно з п. 10 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява має містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте позовна заява такого підтвердження не містить.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, згідно відомостей комп`ютерної програми Діловодство спеціалізованого суду позивач ВАТ "Харківшляхбуд" в порядку ч. 6 ст. 6 ГПК України не зареєстрував свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що також підтверджується відповіддю про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС.

У відповідності до п. 1, 2 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, позовна заява на підставі статті 174 ГПК України підлягає залишенню без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання, викладеного у резулятивній частині позовної заяви, Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд" в особі ліквідатора Литвиненка Сергія Сергійовича про звільнення від сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву (вх.№1916/25 від 03.06.2025) Відкритого акціонерного товариства "Харківшляхбуд" в особі ліквідатора Литвиненка Сергія Сергійовича.

Надати позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

- надати до суду докази сплати судового збору у встановленому порядку у розмірі 7204,16 грн.;

- визначити суб`єктний склад у даній справі з урахуванням положень Господарського процесуального кодексу України, зокрема визначити правовий статус учасника справи - ВАТ "Харківшляхбуд" ();

- зазначити ПОВНЕ найменування юридичних осіб - ВАТ "Харківшляхбуд" та відповідача - ДП "Укрдорзв`язок";

- зазначити вірне найменування відповідача відповідно до відомостей що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- зазначити ціну позову у вступній частині позовної заяви;

- подання обґрунтованого розрахунку суми, яка заявлена до стягнення ліквідатором ліквідатором ВАТ "Харківшляхбуд" арбітражним керуючим Литвиненко С.С.;

- зазначити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та докази, що підтверджують вказані обставини;

- надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- зазначити відомості щодо наявності у позивачів або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- подати до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат;

- надати підтвердження позивачів про те, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- надати докази реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) позивача - ВАТ "Харківшляхбуд".

Роз`яснити позивачу що в разі усунення недоліків у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Ухвалу складено та підписано 12.06.2025.

Суддя В.О. Усатий