УХВАЛА

м. Київ

16.06.2025Справа № 910/6025/25
Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши без виклику представників сторін позовну заяву б/н від 27.05.2025 року ОСОБА_1 , як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору

у справі

за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах", м. Дніпро

до 1. Публічного акціонерного товариства "Національний депозитарій України", м. Київ

2. ОСОБА_2 , м. Дніпро

про визнання протиправними дій та визнання недійсним договір, -

ВСТАНОВИВ:

13.05.2022 Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Інгосстрах" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовною заявою про визнання протиправними дій Публічного акціонерного товариства "Національний депозитарій України" (відповідач-1) та ОСОБА_2 (відповідач-2) щодо укладення Договору про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів та про визнання недійсним цього Договору.

Окрім того, до позовної заяви подано заяву про забезпечення позову шляхом заборони Публічному акціонерному товариству "Національний депозитарій України" вчиняти будь-які дії направлені на надання депозитарних послуг та/або здійснення будь-яких депозитарних операцій на виконання діючого договору про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах", укладеного між Публічним акціонерним товариством "Національний депозитарій України" та ОСОБА_2 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2025 року матеріали №910/6025/25 передано на розгляд судді Морозову С.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.05.2025 у справі №910/6025/25 заяву Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" про забезпечення позову задоволено та вжито заходів забезпечення позову шляхом заборони Публічному акціонерному товариству "Національний депозитарій України" вчиняти будь-які дії направлені на надання депозитарних послуг та/або здійснення будь-яких депозитарних операцій на виконання діючого договору про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах", укладеного між Публічним акціонерним товариством "Національний депозитарій України" та ОСОБА_2 .

14.05.2025 до суду від Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" надійшла заява про виправлення описки в ухвалі суду №910/6025/25 від 14.05.2025.

Ухвалою від 14.05.2025 року заяву Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" про виправлення описки в ухвалі суду від 14.05.2025 у справі №910/6025/25 задоволено та виправлено описку допущену при оформленні ухвали Господарського суду міста Києва від 14.05.2025 у справі №910/6025/25 та зазначено вважати вірним РНОКПП ОСОБА_2 - " НОМЕР_1 ".

Ухвалою від 21.05.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 15.07.2025 року.

27.05.2025 року ОСОБА_1 , як третьою особою із самостійними вимогами щодо предмета спору, подано до суду позов про:

- визнання дій ОСОБА_2 , що полягали в укладенні договору з Публічним акціонерним товариством «Національний депозитарій України» про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів ПАТ «СК «Інгосстрах» протиправними;

- зобов`язання ПАТ «Національний депозитарій України» розірвати договір про надання послуг із організації дистанційного проведення загальних зборів ПАТ «СК «Інгосстрах», укладений з ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 49 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

Статтею 180 Господарського процесуального кодексу України визначено, зокрема, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Отже, за змістом п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно з вимогами пункту 3 статті 131-2 Конституції України, в редакції, яка набрала чинності з 30.09.2016 відповідно до Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Підпунктом 11 пункту 161 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 13-11 та статті 13-12 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Отже, з 01.01.2019 представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України у судах першої інстанції здійснюється виключно адвокатами.

Водночас, суд звертає увагу, що 29.12.2019 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18.12.2019 №390-IX.

Згідно з частинами 1, 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України (із змінами, внесеними згідно із Законом України від 18.12.2019 №390-IX) сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною 1 статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичною особою, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

Аналогічні правові позиції викладено в ухвалах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду №876/5/20 від 11.03.2020 та 910/3245/19 від 10.02.2020.

Як вбачається з поданої позовної заяви, вона підписана адвокатом Закаблуківською Ольгою.

На підтвердження своїх повноважень, Закаблуківською Ольгою до позовної заяви не додано жодного доказу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 (далі - Положення про ордер) ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законами України.

Відповідно до п. 3 Положення про ордер в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку №1).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням (п. 4 Положення про ордер).

Бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи (п. 6 Положення про ордер).

Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (п. 11 Положення про ордер).

Ордер містить наступні реквізити ( п. 12 Положення про ордер):

- серію, порядковий номер ордера;

- прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога;

- посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа;

- назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (наприклад, суд, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях тощо).

Зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 9901/847/18 зазначено, що згідно з підпунктом 15.4 пункту 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону № 5076-VI.

Разом з цим, до позовної заяви ордеру не надано.

Таким чином, наявними матеріалами не підтверджується, що при зверненні до суду з позовною заявою Закаблуківська Ольга діє як законний представник позивача.

За таких обставин, суду не доведено, що подану до господарського суду позовну заяву підписано особою, яка має право її підписувати від імені позивача, що, в свою чергу, є підставою для повернення позовної заяви і доданих до неї документів відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на наведене, оскільки позивачем не дотримано вимог ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, що є імперативними нормами, стосовно підписання уповноваженим представником позовної заяви, яка ним подається, вказане є підставою для повернення позовної заяви на підставі п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Суд звертає увагу позивача на те, що з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при поданні позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущених порушень.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 49, 162, 164, 174, 180, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 , в межах справи №910/6025/25, з додатками, вважати неподаною та повернути заявникові.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя C. МОРОЗОВ