ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

09.06.2025р. Справа №905/341/25

Господарський суд Донецької області у складі судді Харакоза К.С.,

розглянувши справу за позовом Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», с.Гора, Бориспільський район, Київська область,

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІЛОПЛАСТ», м.Маріуполь, Донецька область,

про стягнення 2340,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», с.Гора, Бориспільський район, Київська область, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІЛОПЛАСТ» (попереднє найменування - Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод Метал Лінк»), про стягнення 2340,00 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що відповідачем не було здійснено реєстрацію розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №1 від 16.06.2020 до податкової накладної №21 від 11.10.2019, позивач втратив своє право на включення до податкового кредиту суми ПДВ в розмірі 2340,00 грн.

Хід розгляду справи та процесуальні дії.

Ухвалою суду від 07.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу визначено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Згідно з частиною одинадцятою статті 242 ГПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Судом встановлено, що відповідач у справі не зареєстрував електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд».

Місцем реєстрації відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІЛОПЛАСТ» є м.Маріуполь.

Згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого 2025 року № 376, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 березня 2025 року за № 380/43786 на теперішній час м.Маріуполь є тимчасово окупованою територією. Поштові відправлення до м.Маріуполя не здійснюються.

За приписами ч.1 ст. 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Згідно з ст. 12.1. ч.1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" якщо остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи учасників справи знаходиться на тимчасово окупованій території, суд викликає або повідомляє учасників справи, які не мають електронного кабінету, про дату, час і місце першого судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання. Суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії. З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Задля повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі, на офіційному сайті Господарського суду Донецької області на веб-порталі "Судова влада" було опубліковано оголошення зі змістом резолютивної частини ухвали про відкриття провадження у справі. Роздруківка оголошення наявна в матеріалах справи.

Також, відповідно до ч.2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з ухвалою суду про відкриття провадження у справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Отже, відповідач був належним чином повідомлений про рух справи.

Станом на дату ухвалення рішення відповідач відзив на позовну заяву не надав.

Відповідно до частини 5 статті 252 ГПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Відповідно до статті 248 ГПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Будь-яких заяв або клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідно до статті 252 ГПК України від учасників справи на адресу суду не надходило.

За таких обставин, не вбачаючи підстав для розгляду даної справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи з власної ініціативи, суд розглядає справу в порядку частини 8 статті 252 ГПК України за наявними в ній матеріалами в межах встановленого чинним процесуальним законодавством строку, без проведення судового засідання.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Згідно з ч. 4 ст. 240 ГПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

Фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин.

27 вересня 2019 року між Державним підприємством «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі - позивач, замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД МЕТАЛ ЛІНК» () (далі - відповідач, постачальник) було укладено договір про закупівлю № 35.1-14/3-66 (далі - договір).

Позивач повідомляє, що з даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ДП МА «Бориспіль» стало відомо, що назву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД МЕТАЛ ЛІНК» () та місцезнаходження: 01135, м. Київ, вул.В`ячеслава Чорновола, буд 41, літера «Д», оф. 12 змінено на Товариство з обмеженою відповідальністю «ГІЛОПЛАСТ» () та місцезнаходження: 87515, Донецька обл, м. Маріуполь, вулиця Митрополитська, 4.

Відповідно до пункту 1.1 Договору постачальник зобов`язався поставити Замовникові товар, зазначений в п. 1.2 Договору та відповідно до Специфікації, що наведена в п. 1.2 Договору (далі - Специфікація договору), а замовник прийняти та оплатити такий товар відповідно до умов Договору. Кількість, технічні характеристики та ціну товарузазначено в Специфікації Договору.

Відповідно до пункту 1.2 Договору найменування товару: Вироби з дроту, далі також - Товар. Згідно національного класифікатора України ДК 021:2015 - 44310000-6 Вироби з дроту різні.

Також у п.1.2 договору наведена Специфікація Договору: «Специфікація договору:

1. Найменування товару - Дріт 0,8 мм зварювальний СВ08Г2С; технічні характеристики товару - Ф.0,8 СВ-08 Г2С обміднений на котушках по 15 кг; к-ть - 210, од. вим. - кг; ціна за одиницю без ПДВ - 50,00 грн, сума без ПДВ - 10500,00 грн;

2. Найменування товару - Дріт зварювальний оміднений ЕК 708-6; 0,8 ммх5кг; технічні характеристики товару - ЕК 705-6 б 0,8 мм. Обміднений на котушкахпо 5 кг; к-ть - 20, од. вим. - кг; ціна за одиницю без ПДВ - 50,00 грн, сума без ПДВ - 1000,00 грн;

3. Найменування товару - Дріт зварювальний оміднений ЕК 708-6; 1,2 ммх5кг; технічні характеристики товару - ЕК 705-6 і 1,2 мм. Обміднений на котушкахпо 5 кг; к-ть - 5, од. вим. - кг; ціна за одиницю без ПДВ - 40,00 грн, сума без ПДВ - 200,00грн.

Загальна сума без ПДВ (грн) - 11 700,00; ПДВ 20% - 2 340,00грн; Загальна сума з ПДВ - 14 040,00грн».

Відповідно до п. 3.1 договору сума, визначена у договорі (ціна Договору), не може бути більше за 14 040,00 грн (чотирнадцять тисяч сорок гривень 00 копійок), включаючи ПДВ 20% - 2 340,00 грн. (дві тисячі триста сорок гривень 00 копійок).

Відповідно до п. 5.1 договору строк поставки товару - 10 (десять) календарних днів з дати отримання письмової заявки постачальником від замовника. Датою поставки товару за договором вважається дата підписання Сторонами видаткової накладної на поставлений товар.

Право власності на товар від постачальника до замовника переходить після передачі товару та підписання Сторонами видаткової накладної на поставлений товар (п. 5.3.9 договору).

У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за договором Сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством України та цим договором (п. 8.1. договору).

Договір підписано представниками сторін.

11.10.2019 відповідачем було здійснено поставку товару на загальну суму 14 040,00 грн, в тому числі ПДВ 20 % - 2340,00 грн, що підтверджується видатковою накладною від 11.10.2019 № 621.

У зв`язку із отриманням позивачем товару, підписанням Сторонами видаткової накладної 11.10.2019 № 621, позивачем 11.10.2019 та 23.12.2019 здійснено оплату Товару у розмірі 100% від ціни товару, а саме: 14040,00 грн, в тому числі ПДВ 20% - 2340,00 грн, що підтверджується платіжними інструкціями від 11.10.2019 № 7420 та від 23.12.2019 № 9753.

Отже, розрахунки між постачальником та замовником проведено в повному обсязі.

Постачальник та покупець є платниками податку на додану вартість.

Пунктом 5.3.12 договору передбачено, що разом з товаром постачальник надає Замовникові товарно-транспортну накладну на товар (оригінал) та видаткову накладну на товар (оригінал). Після поставки товару постачальник зобов`язаний надати податкову накладну на Товар, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством України.

Відповідачем було складено податкову накладну № 21 від 11.10.2019 в електронній формі, підписано кваліфікованим електронним підписом уповноваженої платником особи та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується Квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.10.2019 за №. Проте, вказана податкова накладна була складена з помилкою в частині номенклатури, що не відповідає п.1.2. договору та видатковій накладній від 11.10.2019 № 621, а саме - в рядку 1 Розділу Б табличної частини податкової накладної в графі «Опис (номенклатура) товарів/послуг продавця» помилково зазначено «Обміднений зварювальний дріт ЕК705-6 0,8 (нетто 15 кг.), замість правильного «Дріт 0,8 мм зварювальний СВ08Г2С».

Відповідачем було складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 16.06.2020 № 1 до податкової накладної від 11.10.2019 № 21, який в Єдиному реєстрі податкових накладних не зареєстрований, що підтверджується Квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.07.2020 за № .

Зі змісту Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.07.2020 за № вбачається, що реєстрація розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної була зупинена відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України. Зазначено, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомлено, що особистий ключ електронного підпису розміщено на незахищеному носії інформації, при цьому відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги» - особистий ключ кваліфікованого підпису повинен зберігатись у захищеному носії інформації (у кваліфікованому електронному засобі електронного підпису).

Вимога позивача №35-28/5-48 від 02.04.2024 про відшкодування збитків, була направлена відповідачу 04.04.2024 на адресу, яка значиться у договорі про закупівлю: м.Київ, вул. В`ячеслава Чорновола, б.41, літера «Д», оф.12.

Також, вимога позивача №35-28/5-8 від 24.01.2025 про відшкодування збитків направлена відповідачу 24.01.2025 на електрону адресу, яка значиться у п.5.3.3. договору про закупівлю - @ukr.net, @ukr.net.

У зв`язку з непроведенням відповідачем реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 16.06.2020 № 1 до податкової накладної від 11.10.2019 № 21, позивач втратив своє право на включення до податкового кредиту суми ПДВ, яка складає 2340,00 грн, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Джерела права, акти їх застосування та мотиви, з яких виходить господарський суд при прийнятті рішення.

Згідно приписів ст. 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

За змістом ст. 11 Цивільного кодексу, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

У відповідності до ст. 509 ЦК України, ст. 173 Господарського кодексу України України, в силу господарського зобов`язання, яке виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання, один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.7 ст. 201 ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення у відповідача обов`язку з реєстрації податкових накладних), визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п. 187.1 ст. 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

Відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленному порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до п. 2 Порядку №1246 розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до пункту 14.1.181 ПК України, податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Відповідно до пункту 198.1 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України».

Згідно з підпунктом 14.1.191 пункту 14.1 статті 14 розділу І Податкового кодексу України постачанням товарів є будь-яка передача права на розпоряджання товарами як власник, у тому числі продаж, обмін чи дарування такого товару, а також постачання товарів за рішенням суду.

Підпунктом 14.1.202 пункту 14.1 статті 14 розділу І Податкового кодексу України визначено, що продаж (реалізація) товарів - будь-які операції, що здійснюються згідно з договорами купівлі-продажу, міни, поставки та іншими господарськими, цивільно-правовими договорами, які передбачають передачу прав власності на такі товари за плату або компенсацію незалежно від строків її надання, а також операції з безоплатного надання товарів. Не вважаються продажем товарів операції з надання товарів у межах договорів комісії (консигнації), поруки, схову (відповідального зберігання), доручення, довірчого управління, оперативного лізингу (оренди), інших цивільно-правових договорів, які не передбачають передачі прав власності на такі товари.

Підтвердженням дати, на яку припадає передача товару, є дата, вказана у первинних документах, складених відповідно до вимог Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 р. № 996-XIV.

Таким чином, з метою оподаткування ПДВ при здійсненні господарських операцій з позивачем, датою виникнення податкових зобов`язань з ПДВ для відповідача вважається дата, на яку припадає одна із подій, що сталася раніше, згідно пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України:

Як було встановлено судом, 11.10.2019 та 23.12.2019 позивач здійснив оплату товару за договором про закупівлю №35.1-14/3-66 від 27.09.2019 у розмірі 100% від ціни товару, а саме: 14040,00 грн, в тому числі ПДВ 20% - 2340,00 грн, що підтверджується платіжними інструкціями від 11.10.2019 № 7420 та від 23.12.2019 № 9753.

Відповідно до пункту 198.2 ПК України, датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Відповідно до пункту 198.6 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до такихподаткових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді доподаткового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

Згідно з абз. 14-16 п. 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних,складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Як зазначалося вище, відповідачем було складено податкову накладну № 21 від 11.10.2019 в електронній формі, підписано кваліфікованим електронним підписом уповноваженої платником особи та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується Квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.10.2019 за №. Проте, вказана податкова накладна була складена з помилкою в частині номенклатури, що не відповідає п.1.2. договору та видатковій накладній від 11.10.2019 № 621, а саме - в рядку 1 Розділу Б табличної частини податкової накладної в графі «Опис (номенклатура) товарів/послуг продавця» помилково зазначено «Обміднений зварювальний дріт ЕК705-6 0,8 (нетто 15 кг.), замість правильного «Дріт 0,8 мм зварювальний СВ08Г2С».

16.06.2020 відповідачем було складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 1 до податкової накладної від 11.10.2019 № 21, який в Єдиному реєстрі податкових накладних не зареєстрований, що підтверджується Квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.07.2020 за № .

Зі змісту Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.07.2020 за № вбачається, що реєстрація розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної була зупинена відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України.

Відповідно до абз. 2 пункту 192.1 ст. 192 ПК України, розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації.

Відповідно до абз. 7 пункту 192.1 ст. 192 ПК України, розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною сумикомпенсації вартості товарів/послуг.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних можебути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

У п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (в редакції чинній на момент складання розрахунку коригування), далі - Порядок про зупинення, зазначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пунктів 10-11 Порядку про зупинення, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520 (далі - Порядок прийняття рішень), визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

За приписами п. 4 Порядку прийняття рішень, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право податикопії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п. 5 Порядку прийняття рішень, перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

При цьому письмові пояснення та копії документів, зазначені у п. 5 Порядку № 520, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування (п.6 Порядку № 520).

Письмові пояснення та копії документів подані платником податку до контролюючого органу відповідно до цього Порядку розглядає комісія регіонального рівня. За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку (п. 9 Порядку № 520).

За змістом абз. 22 п. 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сумм податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Станом на сьогоднішній день, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 16.06.2020 № 1 до податкової накладної від 11.10.2019 № 21 в Єдиному реєстрі податкових накладних не зареєстрований.

Позивач вказує на відсутність у нього інформації, що відповідачем було надано пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування для розгляду контролюючим органом питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З наведеного слідує, що відповідачем не здійснено всіх можливих та передбачених законом дій для належної реєстрації податкової накладної № 921 від 11.10.2019, реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.07.2020 за № на суму податкового зобов`язання 2340,00 грн.

У зв`язку із тим, що відповідач встановленого Податковим кодексом обов`язку щодо реєстрації податкової накладної № 921 від 11.10.2019 в межах визначеного законодавством строку для включення до податкового кредиту не виконав, так як і не надав необхідних пояснень та документів що щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач не може скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на загальну суму 2340,00 грн, що свідчить про факт втрати права позивачем на нарахування податкового кредиту.

Відповідно до п.198.6 ст. 198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Порушення відповідачем норм чинного податкового законодавства позбавили позивача права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 2340,00 грн та позивачем понесені збитки.

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків (п.4 ч.1 ст.611 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодування особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Тобто збитки це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у неодержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником (п. 6.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2020р. у справі № 925/1196/18).

Підставою для відшкодування збитків є порушення зобов`язань.

Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Доведення факту наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача.

Причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає факт того, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки (пункти 6.15 та 6.16 постанови Великої палати Верховного суду від 14.04.2020 у справі № 925/1196/18).

Зважаючи на зазначені норми, для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає (п. 14 постанови Верховного Суду від 03.08.2018р. у справі № 917/877/17).

Відповідач не виконав своїх обов`язків зі своєчасної реєстрації податкової накладної.

З цього приводу Верховний суд у складі Касаційного господарського суду у постанові від 07.02.2024 року у справі № 922/1523/23 дійшов висновку, що згідно наведених вище положень Порядку № 520 платник податку має час та можливість змінити обставини щодо зупинення реєстрації податкової накладної шляхом подання уточнюючої інформації та у разі її відповідності вимогам закону та, після перевірки такої інформації контролюючим органом, уникнути прийняття рішення про відмову у реєстрації.

Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суд (постанова від 10.01.2022 року у справі № 910/3338/21), враховуючи те, що відповідач не оскаржив рішення ДФС про зупинення реєстрації податкових накладних, визнав правомірним стягнення збитків з відповідача у вигляді неотриманого податкового кредиту.

Позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатися правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 2340 грн і у цьому випадку є прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкову накладну та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками позивача.

Відповідно до частини п`ятої статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи, належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, а тому підлягають задоволенню з урахуванням вищевикладеного.

Судові витрати підлягають віднесенню на відповідача в порядку, що передбачений ст.129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 12, 13, 74, 76, 129, 236-241, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІЛОПЛАСТ», про стягнення 2340,00 грн, задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІЛОПЛАСТ» (87515, Донецька область, м.Маріуполь, вул. Митрополитська, б.4; ) на користь Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (08300, Київська область, Бориспільський район, с.Гора, вул. Бориспіль-7; ) збитки в сумі 2340,00 грн, витрати зі сплати судового збору в сумі 2422,40 грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно із ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі http://dn.arbitr.gov.ua.

Суддя К.С. Харакоз