ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"11" червня 2025 р. м. Київ Справа № 911/298/25 (911/1768/25)

за позовом Акціонерного товариства «МетаБанк» (69006, м. Запоріжжя, пр. Металургів, 30; )

до відповідача 1 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідача 2 ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 )

та відповідача 3 ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 )

про визнання недійсними правочинів боржника та виключення суми грошових вимог до боржника з реєстру вимог кредиторів

у відокремленому провадженні в межах справи № 911/298/25

за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

Суддя Наріжний С.Ю.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Позивач - АТ «МетаБанк» звернувся до Господарського суду Київської області з вказаною вище позовною заявою від 26.05.2025 б/№ (вх. № 5976 від 27.05.2025) до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними правочинів боржника та виключення суми грошових вимог до боржника з реєстру вимог кредиторів.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду дану позовну заяву було передано судді Наріжному С.Ю. для розгляду в межах справи № 911/298/25 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ; присвоєно єдиний унікальний номер справи № 911/298/25 (911/1768/25).

Так, ухвалою Господарського суду Київської області від 11.02.2025 відкрито провадження у справі № 911/298/25 про неплатоспроможність ОСОБА_1 ; введено процедуру реструктуризації боргів Боржниці; керуючим реструктуризацією Боржниці призначено арбітражного керуючого Куліченка М.В.

Постановою Господарського суду Київської області від 27.05.2025 визнано банкрутом ОСОБА_1 та введено процедуру погашення боргів Боржниці, керуючим реалізацією майна Боржниці призначено арбітражного керуючого Куліченка М.В., вирішено інші процедурні питання у справі.

Дослідивши матеріали вказаної вище позовної заяви судом встановлено, що Позивач просить суд:

1) Визнати недійсним Договір новації боргу № 1 від 10.09.2019, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

2) Визнати недійсним Договір про відступлення права вимоги (цесії) № 1 від 12.11.2021, що укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

3) Виключити з реєстру вимог кредиторів вимоги кредитора ОСОБА_2 у розмірі 1730000,00 грн.

Частинами 2-4 ст. 7 КУзПБ передбачено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач має право в позовній заяві заявити мотивоване клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо спорів, зазначених у частині другій цієї статті, провадження в якій відкрито до або після відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), за ініціативою учасника справи або суду невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів, надсилаються до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Отже, норми Кодексу України з процедур банкрутства передбачають концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство, що дозволяє здійснювати ефективний судовий контроль щодо повернення майнових активів боржника у його розпорядження з метою відновлення платоспроможності такого боржника або належного формування ліквідаційної маси банкрута.

За наслідком дослідження поданих матеріалів судом встановлено, що вказана позовна заява підлягає розгляду в межах провадження у даній справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 відповідно до норм ст. 7 КУзПБ.

В той же час, перевіривши позовну заяву з доданими документами на предмет дотримання вимог ст. 162-164 ГПК України, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 2 КУзПБ визначено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1, п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ГПК України, ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

В позовній заяві Позивач зазначає «не містить вимог майнового характеру».

Проте, як вбачається зі змісту позовних вимог, Позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру: 1) визнати недійсним Договір новації боргу № 1 від 10.09.2019, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ; 2) визнати недійсним Договір про відступлення права вимоги (цесії) № 1 від 12.11.2021, що укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Крім того Позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру - виключити з реєстру вимог кредиторів вимоги кредитора ОСОБА_2 у розмірі 1730000,00 грн.

Отже позовна заява подана Позивачем без додержання вимог ст. 162, 163 ГПК України щодо визначення ціни позову.

Крім того, згідно п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 14.04.2021 у справі № 905/1818/19, за розгляд у позовному провадженні у межах справи про банкрутство, провадження у якій регулюється нормами КУзПБ, майнового чи немайнового спору господарському суду необхідно обраховувати розмір судового збору виходячи із ставки, що підлягає сплаті за подання позовної заяви відповідно майнового чи немайнового характеру (підпункти 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Підпунктами 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір в розмірі - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установлено у 2025 році розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня - 3028,00 грн.

Як встановлено судом вище, Позивачем фактично заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру: визнання недійсними договорів, та крім того одну позовну вимогу майнового характеру - виключення з реєстру вимог кредиторів вимоги кредитора ОСОБА_2 у розмірі 1730000,00 грн.

Відтак, відповідно до п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору, який підлягає сплаті за подачу даної позовної заяви становить 25604,80 грн, у т.ч. 2422,40 грн (3028,00 * 0,8) + 2422,40 грн (3028,00 * 0,8) судового збору за двома позовними вимогами немайнового характеру (щодо визнання недійсними договорів) + 20760,00 грн (1730000,00 * 1,5% * 0,8) за позовною вимогою майнового характеру про виключення з реєстру вимог кредиторів вимог у розмірі 1730000,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, Позивачем надано докази сплати судового збору в сумі 2422,40 грн (платіжна інструкція № TR.610 від 26.05.2025), отже недоплата судового збору за подання даної позовної заяви становить 23182,40 грн (25604,80 грн - 2422,40 грн).

Отже позовна заява подана без додержання вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України щодо обов`язку сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене вище суд дійшов висновку про залишення без руху позовної заяви АТ «МетаБанк» від 26.05.2025 б/№ (вх. № 5976 від 27.05.2025) до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними правочинів боржника і виключення суми грошових вимог до боржника з реєстру вимог кредиторів, та встановлює Позивачу строк для усунення недоліків, шляхом надання суду: 1) уточненої позовної заяви, оформленої з додержанням ст. 162, 163 ГПК України щодо зазначення правильної ціни позову; 2) доказів доплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, в сумі 23182,40 грн.

Суд звертає увагу Позивача на те, що згідно ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162-164, 174, 232-235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву АТ «МетаБанк» від 26.05.2025 б/№ (вх. № 5976 від 27.05.2025) до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними правочинів боржника і виключення суми грошових вимог до боржника з реєстру вимог кредиторів залишити без руху.

2. Встановити Позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення Позивачу даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання Господарському суду Київської області: 1) уточненої позовної заяви, оформленої з додержанням ст. 162, 163 ГПК України щодо зазначення правильної ціни позову; 2) доказів доплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, в сумі 23182,40 грн.

3. Копію ухвали надіслати Позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду відповідно до ст. 254, 255 ГПК України.

Дата підписання ухвали 11.06.2025.

Суддя С.Ю. Наріжний