СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2025 року м. Харків Справа № 922/292/25

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Слободін М.М., суддя Тихий П.В.,

розглянувши в порядку спрощеного (без виклику представників сторін) провадження апеляційну скаргу Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради (вх.№739Х/1) на рішення ухвалене Господарським судом Харківської області у складі судді Присяжнюк О.О. 12.03.2025 (повний текст складений 13.03.2025) у справі №922/292/25

за позовом Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради

до Фізичної особи-підприємця Калінченко Марини Едуардівни

про стягнення,

УСТАНОВИВ:

Спеціалізоване комунальне підприємство "Харківзеленбуд" Харківської міської ради (далі - СКП "Харківзеленбуд" ХМР) звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Калінченко Марини Едуардівни (далі ФОП Калінченко М.Е.), в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача 81800,55грн, вирішити питання про розподіл судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на акт ревізії фінансово-господарської діяльності СКП "Харківзеленбуд" ХМР за період з 01.01.2020 по 31.05.2024 (№202006-04/28 від 07.10.2024), яким встановлено, що за період з 01.10.2022 по 31.12.2022 ФОП Калінченко М.Е. було надано послуг на загальну суму 974055,72грн (без ПДВ), в тому числі: акт ф №КБ-2в №1 за листопад 2022 року (послуги з обрізування дерев) на суму 6314,62грн (договір від 04.04.2022 № 04/04); акт ф №КБ-2в №2 за жовтень 2022 року (послуги з видалення дерев) на суму 252351,58грн (договір від 31.08.2022 № 08/31-6); акт ф №КБ-2в №1 за грудень 2022 року (послуги з обрізування дерев) на 715389,47грн (договір від 30.11.2022 №11/30-5).

Вартість робіт від надання послуг з видалення дерев ФОП Калінченко М.Е. була завищена на загальну суму 81800,55грн (69,915 куб.м * 1170,00грн), що є порушенням пункту 9.1.16. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства від 10.04.2006 №105.

В той же час, позивачем отримано вимогу Північно-східного офісу Держаудитслужби щодо усунення порушень законодавства від 21.11.2024 №202006-14/5109-2024, яка включає в себе пункти зобов`язального характеру для позивача, зокрема, забезпечити відшкодування збитків, заподіяних підприємству внаслідок не передавання ФОП Калінченко М.Е. до СКП "Харківзеленбуд" ХМР деревини від видалення дерев, на загальну суму 81800,55гривень.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий господарський суд дійшов висновку про те, що відповідач свої зобов`язання за договором про закупівлю послуг №Т04/04 від 04.04.2022, Договором про закупівлю послуг №08/31-6 від 31.08.2022 та договором про закупівлю послуг №11/30-5 від 30.11.2022 виконав в повному обсязі, а позивачем були прийняті в повному обсязі виконані роботи, про що свідчать акти приймання виконаних будівельних робіт (форма №КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма №КБ-3), які підписані обома сторонами без зауважень, відповідно позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними.

До Східного апеляційного господарського суду в системі "Електронний суд" 31.03.2025 надійшла апеляційна скарга СКП "Харківзеленбуд" ХМР, в якій просить суд:

1. Прийняти апеляційну скаргу СКП "Харківзеленбуд" ХМР на рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25.

2. Скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25 та задовольнити позов СКП "Харківзеленбуд" ХМР у цій справі в повному обсязі.

3. Вирішити питання про розподіл судових витрат.

Апелянт вважає, що місцевим господарським судом не правильно оцінені обставини справи, а висновки, покладені в основу оскаржуваного рішення, не відповідають дійсним обставинам справи.

Скаржник посилається на те, що Північно-східним офісом Держаудитслужби встановлено наявність збитків і їх розмір а також протиправність поведінки відповідача, що повністю спростовує протилежне твердження суду першої інстанції.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Східного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 справу №922/292/25 передано на розгляд суду у складі колегії суддів: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Слободін М.М., суддя Тихий П.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 02.04.2025 витребувано у Господарського суду Харківської області матеріали справи №922/292/25. Відкладено вирішення питань щодо руху апеляційної скарги СКП "Харківзеленбуд" ХМР на рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25 до надходження матеріалів справи.

04.04.2025 справа №922/292/25 надійшла до Східного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 апеляційну скаргу СКП "Харківзеленбуд" ХМР на рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25 залишено без руху та ухвалено заявнику апеляційної скарги надати до Східного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору за звернення зі скаргою у розмірі 3633,60грн протягом 10 днів з моменту отримання ухвали суду про залишення скарги без руху.

11.04.2025 до Східного апеляційного господарського суду від СКП "Харківзеленбуд" ХМР надійшла заява про усунення недоліків скарги, до якої додані докази сплати судового збору за звернення зі скаргою.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 14.04.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою СКП "Харківзеленбуд" ХМР на рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 року у справі №922/292/25; установлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; установлено строк до 12.05.2025 для подання заяв та клопотань; справу постановлено розглядати без повідомлення учасників справи.

Ухвалу Східного апеляційного господарського суду 14.04.2025 було доставлено в електронні кабінети учасників 14.04.2025 о 15:30 год.

Отже ухвала Східного апеляційного господарського суду від 14.04.2025 вважається врученою всім учасниками справи, з урахуванням чого останнім днем для подання відзиву на апеляційну скаргу є 29.04.2025 включно.

Судом апеляційної інстанції було вжито всіх можливих заходів задля повідомлення учасників процесу про хід розгляду справи, витримано терміни, які суд вважає достатніми для можливості реалізації сторонами своїх процесуальних прав.

Клопотань від учасників справи про розгляд справи з їх повідомленням (викликом) до суду апеляційної інстанції не надійшло.

29.04.2025, тобто в межах встановленого судом строку, до Східного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому ФОП Калінченко М.Е. просить суд залишити апеляційну скаргу СКП "Харківзеленбуд" ХМР без задоволення, а оскаржуване рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25 без змін.

Відповідач зазначає, що роботи за договорами ФОП Калінченко М.Е. було виконано у повному обсязі. Стороною позивача під час розгляду справи не було доведено протилежне.

Акт ревізії фінансово господарської діяльності не є належним доказом порушення відповідачем зобов`язань за договором та спричинення збитків позивачу оскільки не є ані первинним документом, ані висновком експерта у розумінні ч.4 ст.853 ЦК України.

Відповідно до частини 2 статті 270 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.

В силу статті 273 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції розглядається протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали господарської справи, доводи та вимоги апеляційної скарги, заперечення, надані відповідачем у відзиві, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, Східний апеляційний господарський суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

31.08.2022 між СКП "Харківзеленбуд" ХМР (далі - Замовник) і ФОП Калінченко М.Е. укладено Договір №08/31-6 про закупівлю послуг.

Згідно преамбули Договору №08/31-6, сторони уклали цей договір в умовах воєнного стану, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 169 (зі змінами) "Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану", в т.ч. абзац 5 пп.1 п. 1 Постанови у зв`язку з тим, що Замовник перебуває в районі проведення воєнних (бойових) дій на момент прийняття рішення про здійснення закупівлі або її здійснення, що підтверджується наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 75 від 25.04.2022 "Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні)" (зі змінами), який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 р. за № 453/37789 (далі - Договір №08/31-6).

Відповідно до п. 1.1-1.3 Договору №08/31-6 Виконавець зобов`язується у 2022 році надати Замовникові послуги за предметом: ДК 021:2015: 77210000-5 Лісозаготівельні послуги (Видалення дерев) (ДК 021:2015: 77211300-5 Послуги з видалення дерев), зазначені у Додатку № 1 до даного Договору, а Замовник - прийняти і оплатити такі послуги. Найменування послуги - ДК 021:2015: 77210000-5 Лісозаготівельні послуги (Видалення дерев) (ДК 021:2015: 77211300-5 Послуги з видалення дерев). Кількість послуг: 113 посл.

Згідно з п. 2.1-2.2 Договору Виконавець повинен надати Замовнику послуги, якість яких відповідає вимогам чинного законодавства щодо утримання зелених насаджень, Правилам благоустрою території міста Харкова, а також умовам цього Договору. Виконавець гарантує якість та своєчасність послуг, що надаються.

Ціна цього Договору, згідно п.3.1, становить 933 338,95 грн, ПДВ не передбачено. Джерело фінансування - власний бюджет: кошти від господарської діяльності підприємства (п.3.2 Договору №08/31-6).

Пунктом 4.1. Договору №08/31-6 передбачено, що розрахунки проводяться шляхом оплати Замовником після підписання Сторонами акту приймання виконаних робіт за типовими формами №№КБ-2в, КБ-3.

Замовник зобов`язаний, зокрема, своєчасно та в повному обсязі сплачувати за надані послуги; приймати надані послуги згідно з актом приймання виконаних робіт за типовими формами №№КБ-2в, КБ-3 (п. 6.1.1-6.1.2 Договору).

Замовник має право достроково розірвати цей Договір у разі невиконання зобов`язань, доручень та завдань Виконавцем, повідомивши про це його у 3-денний строк; контролювати надання послуг у строки, встановлені цим Договором (п. 6.2.1-6.2.2 Договору).

Пунктом 6.3 Договору №08/31-6 закріплено обов`язок Виконавця забезпечити надання послуг, якість яких відповідає умовам, установленим розділом II цього Договору.

Термін надання послуг до 21.11.2022.

З матеріалів справи вбачається, що в жовтні 2022 року Виконавцем надано Замовнику послуги з видалення (зносу) дерев за Договором №08/31-6 на загальну суму 252351,58 грн (з яких будівельні роботи на суму 236364,00 грн та інші витрати на суму 15987,58 грн), про що свідчить Довідка від 26.10.2022 за формою № КБ -3 про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за жовтень 2022 року.

Вказана довідка скріплена підписами та печатками сторін.

Згідно Акту №2 приймання виконаних робіт за жовтень 2022 року за Договором № №08/31-6, обсяг та якість наданих Виконавцем послуг з видалення дерев у кількості 20 одиниць прийняті Замовником в повному обсязі та без зауважень.

Зазначений Акт №2 приймання виконаних будівельних робіт від 26.10.2022 (за формою №КБ-2в ) до Договору №08/31-6 на суму 252351,58 також скріплено підписами та печатками сторін.

За надані Виконавцем (відповідачем) послуги СКП "Харківзеленбуд" ХМР 02.11.2022 здійснив оплату, що підтверджується доданим до позовної заяви платіжним дорученнм № 1300 від 02.11.2022 на суму 252351,58 грн (призначення платежу: Оплата за послуги видалення дерев згідно договору № 08/31-6 від 31.08.2022. Без тендеру. Без ПДВ"),

Відповідно до п. 1.3.4.1 плану проведення заходів державного фінансового контролю Північно-східного офісу Держаудитслужби на ІІ квартал 2024 року та на підставі направлення від 27.06.2024 № 317 Північно-східним офісом Держаудитслужби проведено ревізію фінансово-господарської діяльності СКП "Харківзеленбуд" ХМР за період з 01.01.2020 по 31.05.2024

За результатами ревізії складено Акт ревізії фінансово-господарської діяльності СКП "Харківзеленбуд" ХМР від 07.10.2024 (далі Акт ревізії).

Як вбачається з Акту ревізії (стор. 65-67 Акту ревізії), Північно-східним офісом Держаудитслужби встановлено наступні обставини:

Згідно з актом ф. № КБ-2в №2 за жовтень 2022 року (сума акту 252 351,58 грн, договір від 31.08.2022 №08/31-6) ФОП Калінченко М.Е. було надано послуг з видалення дерев твердих та м`яких порід різних діаметрів стовбура в загальній кількості 20 дерев, об`єм яких згідно з Довідником "Об`єми дерев м`яких і твердих порід в залежності від діаметра стовбура ", розробленим Науково-технічним центром "Економіка ремонтного виробництва" (ТОВ "НТЦ "Екоремонт"), прийнятим згідно з наказом директора СКП "Харківзеленбуд" ХМР від 22.02.2021 № 47, складає 69,915 куб.м деревини.

Роботи по навантаженню та вивезенню відходів деревини в акті ф. № КБ-2в №2 за жовтень 2022 року (сума акту 252 351,58 грн, договір від 31.08.2022 №08/31-6) не зазначені.

Згідно з пунктом 9.1.16. Правил №105, деревина видалених дерев повинна бути оприбуткована.

Тоді як, згідно з даними бухгалтерського обліку СКП "Харківзеленбуд" ХМР, деревина, отримана від надання послуг ФОП Калінченко М.Е. в кількості 69,915 куб.м не була передана до СКП "Харківзеленбуд" ХМР, та відповідно не оприбуткована.

Вартість деревини згідно з даними Зміївського лісового господарства Харківської області складає в сумі 1170,00 грн за 1 куб м.

В результаті зазначеного, вартість робіт від надання послуг з видалення дерев ФОП Калінченко М.Е. була завищена на загальну суму 81 800,55 грн (69,915 куб.м *1 170,00 грн), що є порушенням пункту 9.1.16. Правил № 105.

Акт ф.№КБ-2в №КБ-2в №2 за жовтень 2022 року (сума акту 252 351,58 грн, договір від 31.08.2022 №08/31-6) з надання послуг з видалення дерев ФОП Калінченко М.Е. підписано заступником директора СКП Харківзеленбуд ХМР Осиповим В. В.

Дані порушення допущені заступником директора СКП "Харківзеленбуд" ХМР Осиповим В. В., яким підписано акт ф. № КБ-2в, згідно з яким при надані послуг ФОП Калінченко М.Е. не було повернуто до СКП "Харківзеленбуд" ХМР деревини від видалених дерев".

За результатом проведеної ревізії Північно-східний офіс Держаудитслужби направив СКП "Харківзеленбуд" ХМР вимогу № 202006-14/5109-2024 від 22.11.2024 про усунення порушень законодавства, в п.9 якої зазначено, що в порушення п.9.1.16 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та ЖКГ від 10.04.2006 №105, підрядником ФОП Калінченко М.Е. не передано замовнику - СКП "Харківзеленбуд" ХМР деревину від видалення дерев, та як наслідок останнім не здійснено її оприбуткування, внаслідок чого бюджету завдано збитки на суму 81800,55 грн.

З урахуванням викладеного Північно-східний офіс Держаудитслужби вимагає від СКП "Харківзеленбуд" ХМР забезпечити відшкодування збитків, заподіяних підприємству внаслідок непередавання ФОП Калінченко М.Е. до СКП "Харківзеленбуд" ХМР деревини від видалених дерев на загальну суму 81800,55 грн.

Як зазначає позивач, відповідно до положень ч. 2 ст. 15 ЗУ "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

З урахуванням вищевикладеного, 17.12.2024 позивач направив на адресу відповідача вимогу за вих. № 2509/0/857-24, згідно якої на вимогу Північно-східного офісу Держаудитслужби ФОП Калінченко М.Е. повинна повернути у 7-денний строк 81800,55 грн на поточний рахунок позивача.

Грошові кошти на вимогу позивача відповідачем повернуті не були, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Надаючи кваліфікацію спірних правовідносин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками господарського суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову з огляду на таке.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина 1 статті 202 ЦК України визначає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

При цьому за правилами статті 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

За ч. 1 ст. 173 Господарського кодексу України (далі - ГК України) господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Згідно з ч. 1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 4 ст. 179 ГК України майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями. При укладенні господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору на основі: вільного волевиявлення, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, що не суперечать законодавству.

Статтею 627 ЦК України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідності до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

За вимогами ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно положень ст. 193 ГК України, які кореспондуються з вимогами ст. 526 ЦК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Згідно зі ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Згідно з ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

За ч.1 ст. 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

За ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Правочин, яким скасовується чи обмежується відповідальність за умисне порушення зобов`язання, є нікчемним.

Відповідно до ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Статтею 224 ГК України передбачено, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (ч. 1 ст. 225 ГК України).

Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом.

Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, суд повинен встановити наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, яке має містити такі складові, як:

- неправомірність поведінки особи, тобто її невідповідність вимогам, наведеним в актах цивільного законодавства;

- наявність шкоди, під якою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права, взагалі будь-яке знецінення блага, що охороняється законом, та її розмір;

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, тобто протиправна поведінка конкретної особи (осіб), на яку покладається відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що необхідно та невідворотно спричинила шкоду;

- вина заподіювача шкоди, як суб`єктивного елемента відповідальності, що полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Предметом позову у даній справі є стягнення збитків в розмірі 81800,55 грн, заподіяних СКП "Харківзеленбуд" ХМР внаслідок неповернення Виконавцем (ФОП Калінченко М.Е.) деревини після видалення (зносу) дерев за Договором про закупівлю послуг №08/31-6 від 31.08.2022.

Зазначені збитки виявлені Північно-східним офісом Держаудитслужби під час здійснення ревізії фінансово-господарської діяльності СКП "Харківзеленбуд" ХМР, за результатами якої складено Акт ревізії №202006-04/28 від 07.10.2024.

Підставою звернення до суду стала вимога Південного офісу Держаудитслужби до позивача щодо усунень виявлених порушень.

Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи апелянта, що Північно-східним офісом Держаудитслужби встановлено наявність збитків, їх розмір а також протиправність поведінки відповідача, що на думку позивача спростовує протилежне твердження суду першої інстанції, враховуючи наступне.

При оцінці спірних правовідносин суд враховує висновки, викладені у пунктах 6.15, 6.16 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2020 у справі №925/1196/18, згідно із якими доведення факту наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача.

Алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим та залежить в першу чергу від позиції сторін спору, а також доводів і доказів, якими вони обґрунтовують свою позицію. Всі юридично значущі факти, які складають предмет доказування, визначають фактичні обставини у справі, що формуються, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. Підстави вимог і заперечення осіб, які беруть участь у справі, конкретизують предмет доказування.

Разом з тим, позивач обґрунтовує наявність завданих збитків Актом ревізії №202006-04/28 від 07.10.2024.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 18.02.2020 у справі №910/17984/16, акт ревізії Державної фінансової інспекції України не є беззаперечною підставою для задоволення позовних вимог про стягнення збитків, оскільки виявлені таким органом порушення не можуть впливати на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати. Акт ревізії не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені укладеними договорами та які підтверджені відповідним актами здачі-приймання наданих послуг. Акт ревізії є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень, та містить лише думку органу, який його склав. Викладені в ній висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто акт ревізії не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору.

Акт ревізії не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялася. Акт ревізії є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Таким чином, наданий позивачем акт ревізії не породжує обов`язкових юридичних наслідків для відповідача у даній справі, а обставини, викладені в акті, підлягають доведенню на рівні з іншими обставинами, якими обґрунтовані вимоги та заперечення учасників справи. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.12.2021 у справі №922/3816/19.

З матеріалів справи вбачається виконання сторонами умов спірних договорів у повному обсязі, що підтверджується довідкою №КБ-3 про вартість виконаних будівельних робіт за жовтень 2022 року та актом приймання виконаних будівельних робіт №КБ-2в за жовтень 2022 року на суму 252351,58грн, які підписані обома сторонами договору, в т.ч. позивачем, без зауважень та застережень.

Окрім того, наявними матеріалами справи підтверджений факт здійснення позивачем оплат за виконані відповідачем роботи за договором у повному обсязі.

Сума сплачених позивачем грошових коштів за платіжним дорученням №1300 від 02.11.2022 на суму 252351,58 грн (призначення платежу: Оплата за послуги видалення дерев) точно відповідає сумі Акту №2 приймання виконаних будівельних робіт від 26.10.2022, узгодженого сторонами.

Отже, оплата свідчить про повну згоду позивача з переліком, вартістю та якістю виконаних робіт.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що позивач висловлював відповідачу будь-які заперечення щодо переліку або обсягу наданих послуг чи свою незгоду щодо вартості таких послуг, у тому числі з посиланнями на відсутність повернення деревини, яка підлягає оприбуткуванню позивачем.

В матеріалах справи відсутні докази того, що внаслідок виконання робіт з відступами від умов договору, замовник звертався до ФОП Калінченко М.Е. з вимогою пропропорційне зменшення ціни роботи на вартість неповернутої деровини.

Також суд враховує, що позивачем з власної ініціативи до проведення перевірки, тобто майже 2 роки з моменту надання послуг, не вживалися заходи з повернення неодержаних доходів (упущеної вигоди),що свідчить про відсутність заперечень з боку СКП "Харківзеленбуд" ХМР до наданих ФОП Калінченко М.Е. послуг.

Суд звертає увагу апелянта на те, що Відповідно до статті 8 Закону України "Про бухгалтерський облік і фінансову звітність в Україні" питання організації бухгалтерського обліку на підприємстві належать до компетенції його власника (власників) або уповноваженого органу (посадової особи) відповідно до законодавства та установчих документів.

Відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством, або власник відповідно до законодавства та установчих документів.

Отже, СКП "Харківзеленбуд" ХМР несе відповідальність за неналежну організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій.

Між тим, Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України в Листі № 7/21-79 від 04.01.2012 за результатами розгляду листа щодо оприбуткування деревини у межах компетенції повідомило:

- у пункті 9.1.16 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 р. № 105, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 27.07.2006 р. за № 880/12754, передбачено, що деревина видалених дерев оприбутковується та використовується для власних потреб або реалізується за ринковими цінами. Кошти від реалізації деревини поступають балансоутримувачу об`єктів державної чи комунальної форми власності та використовуються на покриття витрат. Гілки та непридатна деревина утилізуються, про що складається акт.

- відповідно до статті 13 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" лісопарки віднесено до об`єктів благоустрою. Одночасно у статті 4 Лісового кодексу України зазначено, що до лісового фонду України не належать: зелені насадження в межах населених пунктів (парки, сади, сквери, бульвари тощо), які не віднесені в установленому порядку до лісів; окремі дерева і групи дерев, чагарники на сільськогосподарських угіддях, присадибних, дачних і садових ділянках.

Мінрегіон України зазначив, що законодавством не встановлено спеціальних вимог щодо оприбуткування зелених насаджень у межах населених пунктів, які не віднесено до лісів.

Посилання на те, що не оприбуткування деревини завдало збитків бюджету м.Харкова внаслідок неправомірних дій ФОП Калінченко М.Е. за договором №08/31-6 від 31.08.2022, з урахуванням відсутності зауважень до Виконавця щодо обсягу наданих послуг за договором, враховуючи не вживання позивачем заходів з повернення неодержаних доходів, є безпідставним.

Крім того, самим контролюючим органом в Акті ревізії № 202006-04/28 від 07.10.2024 зазначено, що виявлені порушення допущені заступником директора СКП "Харківзеленбуд" ХМР Осиповим В. В., яким підписано акт ф. № КБ-2в, згідно з яким при надані послуг ФОП Калінченко М.Е. не було повернуто до СКП "Харківзеленбуд" ХМР деревини від видалених дерев".

Східний апеляційний господарський суд погоджується з висновками суду першої інстанції, що акт ревізії не може змінювати, припиняти частково або повністю договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені договором.

Відтак, акт ревізії фінансово-господарської діяльності сам по собі не може бути належним доказом порушення відповідачем зобов`язань за договорами.

Позивач не надав суду належних доказів на підтвердження завдання йому збитків відповідачем на заявлену суму, а сам по собі акт ревізії, на який посилається позивач на підтвердження вимог, не є належним доказом наявності в діях відповідача протиправної поведінки по відношенню до позивача в межах спірних правовідносин, безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони, самих збитків та вини відповідача, оскільки не є первинним документом та не носить обов`язковий характер.

Докази, надані позивачем та посилання на Акт ревізії № 202006-04/28 від 07.10.2024 Північно-східного офісу Держаудитслужби, не підтверджують факт завищення вартості робіт на визначену у позовній заяві суму.

Ціна Договору про закупівлю послуг №08/31-6 від 31.08.2022 погоджена сторонами, зміни до Договору в цій частині не вносились.

Водночас надані позивачем докази навпаки свідчать про виконання відповідачем умов договору про надання послуг в повному обсязі, які прийняті позивачем без зауважень та оплачені.

Доказів, на підставі яких суд мав би можливість встановити протиправну поведінку відповідача, в наслідок якої завдано збитки позивачу позивачем не надано.

Крім того, предметом договору сторони визначили саме надання Лісозаготівельних послуг - ДК 021:2015: 77211300-5 Послуги з видалення дерев.

Національний класифікатор "Єдиний закупівельний словник" призначений для стандартизації опису в договорах (контрактах) предмета державних закупівель, забезпечування більшої прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, створювання ефективного конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також підтримування участі вітчизняних суб`єктів господарювання у торгах за межами України.

Основний словник ЄЗС установлює коди та назви продукції та послуг, що можуть бути предметом закупівель.

З Єдиного закупівельного словника ДК 021:2015 вбачається, що за кодом 77211300-5 передбачена послуга з видалення дерев.

В предметі договору не зазначено іншої послуги за Єдиним закупівельним словником ДК 021:2015 щодо перевезення деревини після видалення дерев (зокрема, 60000000-8, Транспортні послуги).

Виходячи з наявних матеріалів справи вбачається, що відповідач свої зобов`язання за Договором про закупівлю послуг №08/31-6 від 31.08.2022 виконав в повному обсязі, а позивачем були прийняті в повному обсязі виконані роботи.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Надточий проти України від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

У відповідності до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту статті 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Враховуючи вищевикладене, Східний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність складу (всіх елементів) господарського правопорушення та підстав для стягнення з відповідача збитків (матеріальної шкоди), оскільки позивачем не доведено належними доказами протиправної поведінки відповідача що спричинили збитків у зазначеному розмірі.

З урахуванням викладених обставин Східний апеляційний господарський суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Таким чином доводи заявника апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права під час прийняття оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового рішення колегія суддів не вбачає.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, які зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006 року). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, викладені в оскаржуваному рішенні висновки відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим апеляційна скарга СКП "Харківзеленбуд" ХМР не підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25 підлягає залишенню без змін.

З огляду на те, що апеляційна скарга залишається без задоволення, відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір за її подання покладається судом на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, 276, 281 - 284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради на рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Харківської області від 12.03.2025 у справі №922/292/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення.

Порядок та строки оскарження постанови апеляційного господарського суду передбачені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя І.А. Шутенко

Суддя М.М. Слободін

Суддя П.В. Тихий