ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" червня 2025 р. Справа №926/3/25

Західний апеляційний господарський суд в складі колегії суддів:

головуючий суддя Желік М.Б.

судді Орищин Г.В.

Галушко Н.А.

за участю секретаря судового засідання Гуньки О.П.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю АЙК`Ю ТІКЕТ б/н від 14.04.2025 (вх.ЗАГС №01-051150/25 від 15.04.2025)

на ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 28.03.2025 (суддя Гончарук О.В.)

у справі №926/3/25

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю АЙК`Ю ТІКЕТ, м. Київ

до Комунального підприємства Чернівецьке тролейбусне управління, м. Чернівці

про стягнення заборгованості - 1344830 грн.

за участю представників:

від скаржника (позивача): адвокат Поляк М.М. (в режимі відеоконференції)

від відповідача: представник Подгорецька О.В. (в режимі відеоконференції)

Учасникам процесу роз`яснено права та обов`язки, передбачені ст.ст. 35, 42, 46, Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.222 Господарського процесуального кодексу України фіксування судового засідання здійснюється технічними засобами.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 28.03.2025 у справі №926/3/25 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю АЙК`Ю ТІКЕТ до Комунального підприємства Чернівецьке тролейбусне управління про стягнення заборгованості - 1344830 грн залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, скаржник звернувся до Західного апеляційного господарського суду зі скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 28.03.2025 та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Чернівецької області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.04.2025 справу розподілено колегії суддів Західного апеляційного господарського суду у складі: Желік М.Б. - головуючий суддя, члени колегії судді Орищин Г.В., Галушко Н.А.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 06.05.2025, після усунення скаржником недоліків апеляційної скарги, відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для надання відзиву до 30.05.2025, призначено розгляд справи на 04.06.2025.

29.05.2025 відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити оскаржену ухвалу без змін.

В судовому засіданні 04.06.2025 представниця позивача підтримала вимоги апеляційної скарги, просила оскаржену ухвалу скасувати на направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Представниця відповідача проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечила, просила залишити оскаржену ухвалу без змін.

Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, взявши до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, колегія суддів дійшла висновку про те, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню, а відтак оскаржувану ухвалу слід залишити без змін, з огляду на таке.

Розгляд справи в суді першої інстанції. Короткий зміст оскаржуваної ухвали.

Товариство з обмеженою відповідальністю АЙК`Ю ТІКЕТ звернулось до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Комунального підприємства Чернівецьке тролейбусне управління про стягнення заборгованості за транспортні карти з активним балансом у сумі 1 344 830 грн.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 06.01.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28.01.2025.

У підготовчому засіданні 28.01.2025 Господарський суд Чернівецької області оголосив перерву до 20.02.2025.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 20.02.2025 за клопотанням відповідача підготовче засідання відкладено на 14.03.2025.

У підготовчому засіданні 14.03.2025 за участю представника позивача, протокольною ухвалою відмовлено у задоволені клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання та оголошено перерву у підготовчому засіданні до 28.03.2025.

У судовому засіданні 28.03.2025, в яке представники сторін не з`явились, місцевий господарський суд врахував те, що позивач належним чином повідомлений про дату час та місце проведення підготовчого засідання, не повідомив суду причин неявки та не подав клопотання про розгляд справи без його участі, взяв до уваги закінчення розумних строків розгляду справи, і постановив ухвалу про залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Узагальнені доводи апелянта (позивача) та заперечення відповідача.

Вимоги апеляційної скарги позивача обґрунтовано тим, що при постановленні оскарженої ухвали суд першої інстанції порушив норми процесуального права та неповно з`ясував обставини справи. На підтвердження наявності підстав для скасування оскарженої ухвали, апелянт покликається на такі доводи:

- 28.03.2025 перед підготовчим засіданням представник позивача через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС подав заяву, у якій просив провести підготовче засідання, призначене на 12:00 год. 28.03.2025, без його участі, вказана заява міститься в матеріалах справи;

- у зв`язку з тим, що в підсистемі «Електронний суд» спостерігався технічний збій у його роботі, подання заяв було ускладнено, тому представник позивача з 09:00 год. 28.03.2025 не мав змоги подати до суду заяву про проведення підготовчого засідання без його участі, натомість, вказану заяву представник позивача зміг надіслати до суду лише о 12:16 28.03.2025; згідно з карткою руху заяви, вона була доставлена до суду 28.03.2025 о 12:18 та зареєстрована о 12:34;

- факт того, що 28.03.2025 в підсистемі «Електронний суд» було зафіксовано технічний збій, під час якого підсистема ЕС була періодично недоступна, підтверджується відповіддю ДП «Інформаційні судові системи» від 04.04.2025 №1824/6/11-30-25 на адвокатський запит;

- суд не пересвідчився чи надходили від сторін будь-які заяви, не встановив, що представник позивача просив провести підготовче засідання без його участі, та залишив позовну заяву позивача без розгляду;

- суд порушив норми ст.182 ГПК України, а саме не взяв до уваги заяву представника позивача про проведення підготовчого засідання без участі, та ст.226 ГПК України залишив позов без розгляду у зв`язку з неявкою представника позивача у підготовче засідання, не зважаючи на наявність заяви представника позивача про проведення підготовчого засідання без його участі;

- Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 05.12.2018 (справа №11-989заі18) вказала, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним; надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист;

- виходячи з аналізу практики Європейського суду з прав людини та враховуючи обставини цієї справи, технічні збої у роботі «Електронного суду» не можуть бути перешкодою для доступу ТзОВ «Айк`ю Тікет» до правосуддя.

До апеляційної скарги додано копії адвокатського запиту до ДП «Інформаційні судові системи» та відповіді ДП «Інформаційні судові системи» на адвокатський запит, картки руху заяви та ухвали, видрукувані з електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд».

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач наводить такі аргументи на спростування доводів апеляційної скарги:

- як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, на момент проведення підготовчого засідання в матеріалах справи була відсутня заява позивача про проведення засідання без його участі, а також міститься інформація про те, що його було належним чином повідомлено про час і місце судового засідання;

- позовна заява подана представником позивача 01.01.2025 та відкрито загальне позовне провадження; підготовче засідання в силу об`єктивних обставин відкладалось судом та пізніше оголошено перерву, в той же час позивач не з`явився на підготовче засідання, призначене на 28.03.2025, про причини неявки суду не повідомив;

- суд у повній мірі з`ясував обставини справи та встановив, що представник позивача не подав заяви про розгляд без його участі, хоча він був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, відповідно оскаржувана ухвала постановлена із дотриманням процесуальних норм, а саме положень статті 202 та 226 ГПК України (наслідки неявки та відповідно одночасне дотримання умов, які необхідні для залишення позовної заяви без розгляду);

- помилковим є посилання позивача на порушення судом вимог статті 182 ГПК України, оскільки при проведенні підготовчого засідання позивач не подав заяви про розгляд справи без його участі;

- готуючи відзив на апеляційну скаргу, адвокат відповідача також надіслав до ДП «Інформаційні судові системи» адвокатський запит з проханням вказати в який саме час доби 28.03.2025 відбувся технічний збій, та отримав відповідь №27926/11-30-25 від 27.05.2025 про те, що збої тривали з 15:30 до 22:35;

- оскільки збій відбувся вже після проведення підготовчого засідання у справі, яке було призначене 28.03.2025 на 12:00, позивач міг безперешкодно подати заяву в 9:00 год, як він зазначає в скарзі, однак не зробив цього та явку свого представника не забезпечив;

- надані апелянтом докази не можуть вважатись належним підтвердженням того, що у позивача не було технічної можливості подати заяву та попередити суд про свою неявку, натомість у позивача були відсутні перешкоди, які би завадили доступу до правосуддя;

- позивач пропустив десятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали.

До відзиву додано копію відповіді ДП «Інформаційні судові системи» на адвокатський запит.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Пунктом 2 частини першої статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини другої статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Згідно з частиною четвертою статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування, передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України, процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні, кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Водночас, частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 ГПК України не містять вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Крім того, положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак, наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності.

З матеріалів справи вбачається, що:

- позивач був належним чином повідомлений про день, час та місце судового засідання, яке відбулося 28.03.2025;

- представниця позивача адвокат Поляк М.В., приймала участь в попередньому судовому засіданні, яке відбулося 14.03.2023 і в якому було оголошено перерву до 28.03.2025 до 12:00, що підтверджується відповідним протоколом судового засідання, а також підписала розписку про те, що її повідомлено про дату, час і місце судового засідання;

- суд не визнавав обов`язковою явку представника позивача в судове засідання 28.03.2025;

- у судове засідання 28.03.2025 уповноважений представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України для залишення позову позивача без розгляду.

Колегія суддів апеляційної інстанції відхиляє доводи апелянта про те, що представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі після засідання, що було зумовлено об`єктивними причинами, а саме через технічний збій в системі «Електронний суд», проте суд першої інстанції не пересвідчився належним чином щодо відсутності такої заяви.

Так, з матеріалів справи вбачається, що представництво інтересів позивача у справі в суді першої інстанції здійснювали два адвокати Поляк Петро Петрович на підставі ордеру серії СЕ №1099092 від 22.11.2024 про надання правничої допомоги ТзОВ «Айк`ю Тікет», виданого Адвокатським об`єднанням «Поляк і партнери», а також Поляк Марія Володимирівна на підставі ордеру серії СЕ №1105249 від 20.02.2025 про надання правничої допомоги ТзОВ «Айк`ю Тікет», виданого Адвокатським об`єднанням «Поляк і партнери».

Підготовче засідання було призначено на 28.03.2025 на 12:00.

Відповідно до протоколу судового засідання від 28.03.2025 у справі №926/3/25, судове засідання розпочалось о 12:00 та закінчилось о 12:12.

28.03.2025 о 12:16 представник позивача - адвокат Поляк П.П. подав через підсистему «Електронний суд» клопотання, у якому просив провести підготовче засідання без участі представника відповідача.

З урахуванням доводів, викладених в апеляційній скарзі, колегія суддів зазначає, що очевидно, мала місце технічна описка, і у клопотанні позивач просив провести підготовче засідання без участі представника саме позивача, а не представника відповідача, як помилково зазначено у клопотанні.

Вказане клопотання було зареєстровано канцелярією Господарського суду Чернівецької області 28.03.2025 о 12:20 (відповідно до відмітки, проставленої на відтиску кутового штампу про реєстрацію вхідної коремпонденції).

Відповідно до відомостей з Автоматизованої системи документообігу суду датою і часом надсилання документу (клопотання) до суду є 28.03.2025, 12:16.

Таким чином, клопотання надіслано суду першої інстанції після закінчення судового засідання, у якому позов було залишено без розгляду.

З картки руху заяви (клопотання про проведення без участі у справі №926/3/26), видрукуваної 14.04.2025 о 19:24 з електронного кабінету учасника справи та доданої до апеляційної скарги, також вбачається, що документ підписано КЕП 28.03.2025 о 12:14, надіслано до суду 28.03.2025 о 12:16, доставлено до суду 28.03.2025 о 12:18, зареєстровано в суді 28.03.2025 о 12:34.

У відповіді №1824/6/22-30-25 від 04.04.2025 на адвокатський запит адвоката Поляка П.П. від 03.04.2025 №3260 ДП «Інформаційні судові системи» Державної судової адміністрації України повідомило, що 28.03.2025 в підсистемі «Електронний суд» було зафіксовано технічний збій, під час вказаного збою в підсистемі ЕС була періодично недоступна, були наявні проблеми з прикріпленням додатків до заяви.

У відповіді №2792/6/11-30-25 від 27.05.2025 на адвокатський запит адвоката М.Бігусяка від 26.05.2025 ДП «Інформаційні судові системи» Державної судової адміністрації України повідомило, що 28.03.2025 в підсистемі «Електронний суд» було зафіксовано збої, які тривали з 15:30 до 22:35. У вказаний проміжок часу підсистема ЕС періодично була недоступна, було зафіксовано звернення користувачів щодо невідображення справ та повідомлень, неможливості долучення додатків до заяви.

Отже, з інформації, наданої ДП «Інформаційні судові системи», вбачається, що технічні збої 28.03.2025 тривали з 15:30 до 22:35.

Відтак апелянт не довів наявності об`єктивних перешкод у можливості подати клопотання про розгляд справи без участі представника позивача завчасно до початку судового засідання, призначеного на 28.03.2025 о 12:00, із врахуванням часу необхідного для реєстрації поданого клопотання канцелярією суду та передання такого клопотання судді, у провадженні якого перебуває справа, відповідно до вимог Інструкції з діловодства в місцевих і апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.09.2019 №814 (у редакції наказу від 17.10.2023 №485), та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.

Доводи позивача про те, що надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви є порушенням права на справедливий судовий захист, також слід відхилити з огляду на те, що в час проведення судового засідання клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача ще не було подане позивачем.

Суд розглядає справу в межах заявленими сторонами вимог на підставі поданих сторонами документів та доказів.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, яка, серед іншого, має свій вияв у завчасному поданні клопотань і заяв з процесуальних питань, з урахуванням необхідності ознайомитись з їх змістом.

У постанові Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 викладено правові висновки, відповідно до яких право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні.

Отже, відповідно до частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.03.2023 у справі №910/17906/21, не вбачав підстав для відступлення від висновку (уточнення висновку), викладеного у постанові Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21, щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, а також зазначив, що системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Окрім того, слід врахувати, що відповідно до ч.3 ст.177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно із статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.195 ГПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Провадження у справі було відкрито 06.01.2025, а отже, строк підготовчого провадження сплинув 07.03.2025. Клопотань сторін про продовження строку підготовчого засідання матеріали справи не містять, а відтак суд першої інстанції обґрунтовано взяв до уваги закінчення розумних строків розгляду справи.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Щодо викладених у відзиві на апеляційну скаргу доводів відповідача про те, що апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, колегія суддів звертає увагу на те, що у відповідності до ч.2 ст.262 ГПК України учасники справи мають право подати заперечення проти відкриття апеляційного провадження до відкриття такого апеляційного провадження, а не у відзиві на апеляційну скаргу. Відповідно до відомостей з Автоматизованої системи діловодства суду копію апеляційної скарги доставлено до електронного кабінету відповідача 14.04.2025 о 19:31, тобто з 15.04.2025 до 06.05.2025 (останній день строку, передбаченого у ч.3 ст.262 ГПК України на вирішення питання про відкриття апеляційного провадження) учасник справи мав можливість подати заперечення на відкриття апеляційної скарги, однак не скористався таким правом. Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 06.05.2025 відкрито апеляційне провадження, ухвала набрала законної сили з моменту її підписання.

Враховуючи те, що апелянт не довів порушення застосування судом норм матеріального чи процесуального права, неповного дослідження обставин справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що у задоволенні вимог апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржену ухвалу залишити без змін.

В порядку положень ст.129 ГПК України судовий збір, сплачений за подання апеляційної скарги, слід покласти на скаржника.

Керуючись ст.ст. 86, 129, 269, 270, 275, 276, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні вимог апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю АЙК`Ю ТІКЕТ б/н від 14.04.2025 (вх.ЗАГС №01-051150/25 від 15.04.2025) відмовити.

2. Ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 28.03.2025 у справі №926/3/25 залишити без змін.

3. Судовий збір, сплачений за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки встановлені ст. 287, 288 ГПК України протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

Матеріали справи повернути в місцевий господарський суд.

Повну постанову складено 16.06.2025.

Головуючий суддя Желік М.Б.

суддя Галушко Н.А.

суддя Орищин Г.В.