РІШЕННЯ

Іменем України

11 червня 2025 року м. Чернігівсправа № 927/348/25
Господарський суд Чернігівської області, в складі судді Романенко А.В., за участю секретаря судового засідання Мігди Р.Ю., за правилами загального позовного провадження в відкритому судовому засіданні розглянув справу

за позовом: Керівника Козелецької окружної прокуратури в інтересах держави,

вул. Євгена Лоскота, 1, селище Козелець, Чернігівська область, 17000;

в особі позивача: Куликівської селищної ради,

вул. Миру, 67, селище Куликівка, Чернігівська область, 16300;

до відповідача 1: фізичної особи підприємця Шматок Ніни Андріївни,

АДРЕСА_1 ;

до відповідача 2: Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівської області,

вул. Шевченка, 4, селище Куликівка, Чернігівська область, 16300;

предмет спору: про визнання додаткових угод недійсними та стягнення неустойки в сумі 21745,02 грн

за участю повноважних представників сторін:

від позивача: не прибув;

від відповідача 1: не прибула;

від відповідача 2: не прибув;

від прокуратури: Сидоренко Ю.К. прокурор відділу.

У судовому засіданні 11.06.2024, Господарським судом Чернігівської області, на підставі частини 1 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, оголошені вступна та резолютивна частини рішення.

14.04.2025, Козелецькою окружною прокуратурою, в інтересах держави в особі Куликівської селищної ради, поданий позов до відповідачів 1 та 2 - фізичної особи підприємця Шматок Ніни Андріївни (далі ФОП Шматок Н.А.) та Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівської області, з проханням:

- визнати недійсними додаткові угоди від 24.10.2024 № 1, від 26.11.2024 № 2 та від 31.01.2025 № 3 до договору від 29.07.2024 № 56-07, укладені між відповідачами 1 та 2;

- стягнути з ФОП Шматок Н.А. до місцевого бюджету Куликівської селищної територіальної громади неустойку в сумі 21745,02 грн.

В обґрунтування заявлених вимог прокурор зазначає, що оскаржувані додаткові угоди, укладені з порушенням вимог діючого законодавства України, зокрема п. 4 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі, як наслідок підлягають визнанню недійсними в судовому порядку; стягнення штрафних санкцій мотивоване невиконанням відповідачкою 1 умов договору підряду щодо дотримання кінцевого строку завершення виконання робіт.

Суд прийняв позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження; призначив підготовче засідання в справі на 14.05.2025; установив учасникам справи процесуальні строки для подачі письмових заяв по суті спору (ухвала від 21.04.2025).

Відповідачка 1, ФОП Шматок Н.А., у належний строк скористалась правом на подачу відзиву на позов, проти задоволення позовних вимог заперечила. Звертала увагу, що договір від 29.07.2024 № 56-07 (далі Договір) укладений сторонами без використання процедури електронної закупівлі. Вважає, що істотні умови цього правочину, зокрема строки виконання робіт, можуть змінюватись за погодженням сторін. Пояснила, що причиною невиконання нею робіт у погоджений строк (по 31.10.2024), а саме посів та розмітка газонів площею 2517 кв. м. (локальний кошторис № 02-01-01), були несприятливі погодні умови вподовж літа та восени 2024 року (недостатні опади), відтак, строк завершення робіт відтермінований сторонами шляхом укладення оскаржуваних додаткових угод, по 31.12.2025. З урахуванням зазначеного, не вбачає підстав для задоволення даного позову.

Відповідач 2 не скористався правом на подачу мотивованого відзиву на позов в установлений строк.

14.05.2025, за результатами підготовчого засідання, відповідно до п. 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), суд постановив закрити підготовче провадження, призначив розгляд справи по суті на 04.06.2024, про що сторони повідомлені в порядку статей 120, 121 ГПК України.

Прокурор, у належний строк, скористався правом на подачу відповіді на відзив, яким, спростовуючи доводи відповідачки 1 зазначив, що 29.07.2024, між Куликівським ліцеєм Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області та ФОП Шматок Н.А. укладений договір про публічні закупівлі робіт № 56-07, за ціною 1469926,72 грн (закупівля: UA-2024-07-31-003703-a). Відтак, на правовідносини сторін за цим правочином поширюється дія положень Закону України «Про публічні закупівлі», з урахуванням змісту постанови КМУ від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», в тому числі в частині заборони зміни істотних умов, погоджених на момент укладення договору (підпункт 4 п. 19 Особливостей). Вважає, що ФОП Шматок Н.А. документально не підтвердила наявність об`єктивних обставин, що унеможливили виконання робіт в терміни обумовлені договором, чи зумовили відтермінування граничних строків їх виконання, що свідчить про порушення сторонами вимог п. 4 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», зміст якого кореспондується з підпунктом 4 п. 19 Особливостей та умовами Договору (п. 2.3.).

Відповідачка 1 скористалась правом на подання заперечень на відповідь на відзив, підтримала правову позицію, наведену в відзиві на позов.

04.06.2025, у судове засідання прибули відповідачка 1 та прокурор; позивач та відповідач 2 у судові засідання 14.05.2025 та 04.06.2025 не прибули, повноважних представників не направили (без пояснення причин); про дату, час та місце судового розгляду спору були неодноразово повідомлені засобами електронного зв`язку, в підсистемі Електронний суд, про що свідчать наявні матеріали справи.

Неприбуття належним чином повідомлених позивача та відповідача 2 в судові засідання без пояснення причин не є перешкодою для вирішення спору по суті, за наявними матеріалами справи, відповідно до частини 2 статті 178, частини 1 та п. 2 частини 3 статті 202 ГПК України.

Суд розпочав розгляд справи по суті, заслухав прокурора, який позов підтримав з підстав, наведених у позовній заяві. Відповідачка 1, проти задоволення позову заперечила, посилаючись на обставини, зазначені в відзиві на позов. Звертала увагу, що прокурором помилково проведене нарахування неустойки на суму 184253,51 грн, позаяк, вартість виконаних підрядником та прийнятих замовником робіт, на момент подачі цього позову до суду, складає 1286085,32 грн (що підтверджується актом приймання виконаних робіт та довідкою про їх вартість та витрати, наявними в матеріалах справи).

Суд відклав проголошення судового рішення в справі на 11.06.2025, про що позивач та відповідач 2 повідомлені в порядку статей 120, 121 ГПК України, засобами електронного зв`язку, в підсистемі Електронний суд.

11.06.2025, у судове засідання прибув прокурор.

Господарський суд розглянув подані документи і матеріали, з`ясував фактичні обставини справи, дослідив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, та

ВСТАНОВИВ:

Під час дії правового режиму воєнного стану публічні закупівлі товарів, робіт та послуг здійснюються відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», з урахуванням особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 №1178 (далі Особливості здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану).

Згідно з п. 11 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, для здійснення закупівель товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких є меншою, ніж 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких є меншою, ніж 200 тис. гривень, робіт, вартість яких є меншою, ніж 1,5 млн. гривень, замовники можуть використовувати електронну систему закупівель відповідно до умов, визначених адміністратором електронної системи закупівель, у тому числі електронний каталог для закупівлі товарів.

У разі здійснення таких закупівель без використання електронної системи закупівель замовник обов`язково дотримується принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом, вносить інформацію про таку закупівлю до річного плану та оприлюднює відповідно до пункту 38 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.

За п. 18 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

Згідно з протокольним рішенням уповноваженої особи Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівської області від 29.07.2024 № 38, за п. 11 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, проведено закупівлю шляхом оприлюднення звіту про договір, укладений без використання електронної системи закупівель (ідентифікатор: UA-2024-07-31-003703-a).

За результатами закупівлі, 29.07.2024, між Куликівським ліцеєм Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області (замовник, відповідач 2) та ФОП Шматок Н.А. (підрядник, відповідачка 1) укладений договір № 56-07, за умовами якого (п. 1.1.) замовник доручив, а підрядник зобов`язався відповідно до його умов виконати роботи: «Капітальний ремонт стадіону на території Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області за адресою: вул. Шевченка, 4, селище Куликівка Чернігівського району Чернігівської області».

Виходячи з умов пунктів 2.1., 2.2., 2.4. сума цього Договору становить 1469926,72 грн, визначена на підставі договірної ціни (додаток № 1 до Договору). Обсяги робіт можуть бути зменшені в залежності від реального фінансування видатків, джерелом яких є місцевий бюджет.

Вартість виконаних робіт визначається по всіх складових вартості, розрахованих у договірній ціні, в тому числі: вартість прямих витрат - на підставі нормативних витрат трудових і матеріально-технічних ресурсів, передбачених у договірній ціні; кошти на покриття загальновиробничих та адміністративних витрат підтверджується розрахунком.

Сторони в п. 2.3. Договору установили, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватись після його підписання до виконання сторонами зобов`язань в повному обсязі, крім випадків визначених у п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану.

Відповідно до п. 3.1. Договору № 56-07 строки виконання робіт: початок з 29.07.2024, закінчення 31.10.2024, що узгоджується зі змістом тендерної документації (ідентифікатор: UA-2024-07-31-003703-a).

Датою закінчення виконання робіт за Договором вважається дата їх прийняття замовником, що засвідчується підписанням акту приймання виконаних будівельних робіт (складеного за типовою формою КБ-2в) та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (складеною за типовою формою КБ-3) (п. 3.2. Договору).

Згідно з умовами пунктів 4.1. - 4.3. Договору розрахунки здійснюються шляхом перерахунку грошових коштів на розрахунковий рахунок підрядника протягом 15 календарних днів з моменту отримання акту виконаних робіт та рахунку.

Замовник здійснює платежі за виконані роботи на підставі акту виконаних робіт (форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних підрядних робіт (форми КБ-3), підписаного уповноваженими представниками сторін.

Розрахунки здійснюються в безготівковій формі. У разі затримки бюджетного фінансування всі розрахунки за цим Договором здійснюються протягом 5 банківських днів з дати отримання замовником бюджетного фінансування закупівлі на свій розрахунковий рахунок, відкритий в органі Державної казначейської служби України.

В силу п. 5.1.1. підрядник зобов`язаний надати передбачені Договором роботи і здати їх замовнику в обумовлені терміни.

У випадку порушення терміну виконання робіт підрядник за письмовою вимогою замовника сплачує неустойку в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочки від вартості ненаданих в строк робіт (п. 6.2. Договору).

Договір діє з дати укладення і до 31.12.2024, а в частині оплати до повного виконання сторонами взятих зобов`язань (п. 10.1. Договору).

У додатках №№ 1 - 5, що є невід`ємною частиною Договору, сторони погодили: договірну ціну; зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва; локальний кошторис; відомість ресурсів до локального кошторису розрахунків; та дефектний акт.

24.10.2024, між замовником та підрядником, з посиланням на підпункт 4 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, частину 1 статті 188 Господарського кодексу України (далі ГК України), частину 1 статті 652 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) укладено додаткову угоду № 1 до Договору № 56-07, за умовами якої відтерміноване виконання робіт, обумовлених Договором, до 31.12.2024.

Згідно з Календарним графіком виконання робіт та фінансування по об`єкту: «Капітальний ремонт стадіону на території Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області» (додаток № 6 до Договору № 56-07 в редакції додаткової угоди від 24.10.2024 № 1), вартість робіт складає 1469926,72 грн, з них: у серпні 2024 року - 1207226,14 грн; у вересні 2024 року 56296,46 грн; у жовтні 2024 року 22562,72 грн; у листопаді 2024 року 117757,80 грн; у грудні 2024 року 66083,60 грн.

Укладенню зазначеної додаткової угоди передувало звернення підрядника з листом від 22.10.2024 № 10, з проханням продовжити строк виконання робіт за договором від 29.07.2024 № 56-07 до 31.12.2024 (без обґрунтування підстав відтермінування граничних строків виконання робіт, обумовлених Договором).

26.11.2024, між замовником та підрядником, відповідно до підпункту 4 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, частини 1 статті 188 ГК України, частини 1 статті 652 ЦК України укладено додаткову угоду № 2 до Договору № 56-07 та внесені зміни до пунктів 2.1, 3.1. та 10.1., нова редакція яких передбачала наступне:

- сума договору встановлюється в національній валюті України та становить 1469926,72 грн, визначена на підставі договірної ціни, з них: фінансування 2024 року складає 1286085,32 грн; фінансування 2025 року 183841,40 грн (п. 2.1.);

- строки виконання робіт: початок 29.07.2024, закінчення 31.12.2025 (п. 3.1.);

- договір діє з дати укладення і до 31.12.2025, а в частині оплати за виконані роботи до повного виконання сторонами взятих зобов`язань (п. 10.1.).

Укладенню зазначеної додаткової угоди передувало звернення підрядника з листом від 22.11.2024 № 11, з проханням продовжити строк виконання робіт за договором від 29.07.2024 № 56-07 до 31.12.2025 (без обґрунтування підстав відтермінування граничних строків виконання робіт, обумовлених Договором).

31.01.2025, між замовником та підрядником, відповідно до підпункту 4 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, частини 1 статті 188 ГК України, частини 1 статті 652 ЦК України укладено додаткову угоду № 3 до договору № 56-07, зміст якої повністю дублює додаткову угоду від 26.11.2024 № 2 до цього Договору.

Матеріалами справи підтверджується, виконання підрядником та прийняття замовником робіт, обумовлених договором № 56-07, на загальну суму 1286085,32 грн, про що свідчать двосторонній акт приймання виконаних будівельних робіт від 25.10.2024 № 1 (за жовтень 2024 року) (форми КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати від 25.10.2024 (за жовтень) (форми КБ-3), у рахунок яких замовником згідно з платіжною інструкцією від 25.10.2024 № 2716 сплачені кошти в сумі 1285673,21 грн.

Мотивуючи звернення з позовом до суду в інтересах держави прокурор зазначив, що ФОП Шматок Н.А. не виконала роботи за договором від 29.07.2024 № 56-07 у повному обсязі, в погоджений строк, за відсутністю документально підтверджених об`єктивних обставин, що унеможливили виконання нею договірних зобов`язань в частині проведення своєчасного капітального ремонту стадіону на території Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівської області, що робить результати даної закупівлі невизначеними, тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, та зумовило порушення прав здобувачів освіти на належні умови навчального та виховного процесу.

Прокурор вважає, що укладення додаткових угод №№ 1, 2 та 3 до договору від 29.07.2024 № 56-07 відбулося з порушенням вимог діючого законодавства України, зокрема, п. 4 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі, підпункту 4 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників в умовах правового режиму воєнного стану, оскільки не було законодавчих підстав для перегляду такої істотної умови Договору як строк виконання робіт, що з третього кварталу 2024 року відтермінований сторонами на кінець 2025 року, в цілому строки виконання робіт збільшені майже в п`ять разів.

Підстави представництва інтересів держави в особі Куликівської селищної ради.

Статтею 1 Закону України Про прокуратуру встановлено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку передбаченому цим Законом здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема загальних інтересів суспільства та держави.

Відповідно до частин 3, 4 статті 53 ГПК України в визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою в справу, провадження в якій відкрите за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення її інтересів, якщо їх захист не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

Виходячи зі змісту наведеної норми, прокурор може представляти інтереси держави в суді лише в двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звернувся до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

За частинами 4, 7 статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи така відповідь взагалі не отримана, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва. Такі правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

У даній справі прокурором поданий позов в особі Куликівської селищної ради в зв`язку з невиконанням Радою обов`язків щодо захисту інтересів держави та Куликівської селищної ТГ в суді.

Відповідно до статті 2 Закону України Про місцеве самоврядування місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

До повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі бюджету, фінансів і цін, зокрема, віднесене фінансування видатків з місцевого бюджету в установленому законом порядку (п. 4 частини 1 статті 28 Закону України Про місцеве самоврядування).

Матеріальною основою місцевого самоврядування є рухоме та нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є в комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.

Куликівська селищна рада як орган місцевого самоврядування, є розпорядником бюджетних коштів у розумінні статті 22 Бюджетного кодексу України, що уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, водночас, зобов`язана ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави в бюджетній сфері.

Куликівська селищна рада є засновником Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівської області.

Тобто Рада є органом, до компетенції якого віднесені повноваження контролю за використанням виділених їй бюджетних коштів.

Фінансування робіт за Договором здійснювалось виключно за рахунок коштів місцевого бюджету.

Прокурор попередньо звертався до Куликівської селищної ради листом від 18.03.2025 № 50-77-1168вих-25 про надання інформації щодо укладання договору від 29.07.2024 № 56-07 та додаткових угод до нього.

Куликівська селищна рада, на звернення прокурора, листом від 03.04.2025 № 03-09/945 повідомила, що 29.07.2024, між Куликівським ліцеєм Куликівської селищної ради та ФОП Шматок Н.А. укладений договір № 56-07, роботи за яким розпочаті в належний строк, проте на прохання підрядника, строк виконання робіт було відтерміновано з 31.10.2024 до 31.12.2024, а потім до 31.12.2025.

Куликівською селищною радою не вживались жодні заходи, спрямовані на усунення виявлених прокурором порушень.

Суд вважає, що такі дії позивача свідчать про його бездіяльність щодо захисту інтересів ТГ та держави.

З урахуванням наведених обставин, суд вважає, що прокурор правильно визначив позивача в цій справі, оскільки підрядні роботи фінансувались за рахунок коштів місцевого бюджету, водночас, Рада є засновником Куликівського ліцею (замовника робіт за Договором, укладеного в межах процедури публічних закупівель).

Підставою реалізації прокурором представницьких функцій стала усвідомлена пасивна поведінка позивача, який може від свого імені придбати майнові права та нести обов`язки, є розпорядником бюджетних коштів і має право звернутись до суду щодо захисту порушених інтересів територіальної громади та держави.

На момент вирішення судом цього спору, виконання робіт, обумовлених Договором, підрядником не завершене, що підтверджено представницею в судовому засіданні 04.06.2025.

У порядку частини 4 статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор, попередньо, до звернення до суду, повідомив позивача про намір подати позов в інтересах держави в особі Куликівської селищної ради до ФОП Шматок Н.А. та Куликівського ліцею Куликівської селищної ради про визнання недійсними додаткових угод та стягнення штрафних санкцій в розмірі 21745,02 грн за прострочення виконання зобов`язання за договором від 29.07.2024 № 56-07.

За таких обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку про доведення прокурором факту бездіяльності Куликівської селищної ради, як підстави для звернення органу прокуратури до суду за захистом інтересів ТГ та держави.

Щодо вимог про визнання недійсними додаткових угод №№ 1, 2, 3 до договору від 29.07.2024 № 56-07.

За частиною 1 статті 179 ГК України майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.

Відповідно до частини 7 статті 179 цього Кодексу господарські договори укладаються за правилами, встановленими ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Згідно з частиною 1 статті 180 ГК України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною 2 статті 180 ГК України визначено, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами в передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

Згідно з частиною 1 статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Отже, оскільки факт укладення договору за загальним правилом пов`язується з досягненням сторонами згоди з усіх істотних умов, важливим є визначення, які умови належать до числа істотних.

Істотними слід вважати умови, які є необхідними і достатніми для укладення договору. Перелік істотних умов безпосередньо залежить від виду конкретного договору.

Так, істотною умовою договору в усіх без винятку випадках є умова про предмет договору.

Істотними умовами також є умови, що прямо визначені в якості істотних нормами чинного законодавства, або хоча й не визначені прямо, однак є необхідними для договорів певного виду.

Крім того, істотними умовами є будь-які інші умови, відносно яких має бути досягнута згода на вимогу будь-якої сторони, тобто такі умови, за відсутності яких сторона, яка на них наполягає, не бажає укладати відповідний договір.

Частиною 3 статті 180 ГК України встановлено, що при укладенні господарського договору сторони зобов`язані в будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Вказана норма визначає, що предмет, ціна та строк дії договору є істотними умовами, які сторони повинні погодити при укладенні договору. Тобто це правило є загальним у всіх без винятків випадках.

Згідно з частинами 1, 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За статтею 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів установлюються в договорі підряду. Якщо в договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання в розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Відповідно до частин 1, 2 статті 849 ЦК України замовник має право в будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її в строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

За частиною 2 статті 852 ЦК України за наявності в роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Умова щодо строку виконання робіт, обумовленого Договором, включена замовником до тендерної документації під час проведення закупівлі (ідентифікатор: UA-2024-07-31-003703-а).

ФОП Шматок Н.А., уклавши з Куликівським ліцеєм договір від 29.07.2024 № 56-07, взяла на себе зобов`язання з виконання робіт, обумовлених Договором, а саме здійснити капітальний ремонт стадіону на території Куликівського ліцею Куликівської селищної ради на загальну суму 1469926,72 грн, у строк по 31.10.2024.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад викладені в Законі України "Про публічні закупівлі", метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища в сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції в цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до п. 6 частини 1 статті 1 Закону України Про публічні закупівлі договір про закупівлю господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Частиною 4 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (в тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника в разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

За п. 4 частини 5 статті 41 цього Закону істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, в тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Відповідно до п. 37 розділу Х Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, установлених пунктом 38 цього розділу.

Сторони в п. 2.3. договору від 29.07.2024 № 56-07 установили, що істотні умови Договору про закупівлю не можуть змінюватись після його підписання до виконання сторонами зобов`язань в повному обсязі, крім випадків визначених у п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, зокрема, можливе продовження строку дії Договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, в тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

За приписами статті 42 ГК України підприємництво це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Отже, в разі здійснення підприємницької діяльності особа має усвідомлювати, що така господарська діяльність здійснюється нею на власний ризик. Юридична особа самостійно розраховує ризики настання несприятливих наслідків у результаті тих чи інших її дій та самостійно приймає рішення про вчинення чи утримання від таких дій. Настання несприятливих наслідків в господарській діяльності юридичної особи є її власним комерційним ризиком, на основі якого і здійснюється підприємництво.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).

Таким чином, Шматок Н.А., яка здійснює підприємницьку діяльність на власний ризик, підписуючи договір № 56-07 (укладений в межах процедури публічної закупівлі, без використання електронної системи), усвідомлювала, що кінцевою датою виконання робіт є 31.10.2024 (кінець третього кварталу 2024 року), з огляду на що повинна була розумно оцінити цю обставину, з урахуванням виду своєї діяльності та можливості виконання зобов`язання в погоджені сторонами строки. Тобто ФОП Шматок Н.А. підписавши Договір, погодила всі його істотні умови, зокрема, щодо кінцевої дати виконання робіт.

Із зазначеного вище та системного тлумачення наведених норм ЦК України, ГК України, Закону України "Про публічні закупівлі" та погоджених сторонами умов вбачається, що в цьому випадку визначена сторонами в договорі така умова як строк виконання робіт, є істотною умовою договору про закупівлю.

Згідно з частиною 1 статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлене договором або законом.

Відповідно до частини 1 статті 652 ЦК України в разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлене договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Згідно із частинами 3, 4 статті 653 ЦК України в разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлене договором чи не обумовлене характером його зміни. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни договору, якщо інше не встановлене договором або законом.

Норми Закону України "Про публічні закупівлі" є спеціальними та визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель, і їх потрібно застосовувати переважно щодо норм ЦК України та ГК України, які визначають загальну процедуру внесення змін до договору (дана правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 08.11.2023 у справі № 926/3421/22).

Особливості укладення договору про закупівлю та внесення змін до нього врегульовані статтею 41 Закону України "Про публічні закупівлі", яка містить загальне правило, що істотні умови договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім зокрема, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (п. 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Наведене відповідає змісту підпункту 4 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, що поширює дію на правовідносини сторін, що виникають в ході виконання зобов`язань за договором від 29.07.2024 № 56-07, про що зазначено в п. 2.3. цього Договору.

За змістом наведених норм та погоджених сторонами умов, під час дії Договору, сторони могли змінити таку істотну умову, як строк виконання зобов`язань (строк виконання робіт), шляхом продовження такого строку, однак виключно за наявності існування документально підтверджених об`єктивних обставин, що зумовили таке продовження (близька за змістом правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.01.2024 у справі № 907/811/21).

У позові прокурор вказав на те, що не існувало підстав, визначених у п. 4 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі та підпункту 4 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, для внесення додатковими угодами №№ 1, 2, 3 до Договору змін у частині відтермінування строку виконання робіт, за підсумком, на один рік і два місяці (по 31.12.2025), а тому оспорювані угоди укладені всупереч вказаній нормі та підлягають визнанню недійсними.

Виходячи зі змісту статей 13, 74 ГПК України, кожна сторона на підставі належних, допустимих, достовірних та вірогідних доказів повинна довести правомірність заявлених нею вимог або заперечень.

Відповідачка 1 наведених доводів прокурора не спростувала, будь-яких доказів на підтвердження існування об`єктивних обставин, що унеможливили виконання робіт, обумовлених Договором, у погоджений сторонами строк (по 31.10.2024), до суду не надала.

Звертаючись до замовника з проханням відстрочити граничні терміни виконання робіт, підрядник не визначила та документально не підтвердила наявність причини, що унеможливили виконання договірних зобов`язань у погоджені сторонами строки.

Суд відхилив доводи відповідачки 1 про неможливість завершення підрядних робіт у погоджені строки (по 31.10.2024), що, за її твердженням, стосувались посіву та розмітки газону, площею 2517 кв. м., вартістю 183841,40 грн, через несприятливі погодні умови (недостатні опади), як такі, що не ґрунтуються на належних доказах у справі. Довідка Чернігівського обласного центру з гідрометрології б/н б/д про кількість опадів у період з 01.09. по 30.10.2024, за даними спостережень метеостанції Ніжин, не підтверджує існування об`єктивних обставин, що зумовили відтермінування виконання робіт за цим Договором на один рік і два місяці, в той час як на момент його укладення сторони передбачали завершення підрядних робіт у строк три місяці (по 31.10.2024). При цьому, з наданої довідки вбачається, що в жовтні місяці, в першій та другій декаді, мали місце помірні опади, що спростовує заперечення відповідачки щодо несприятливих погодних умов.

У судовому засіданні 04.06.2025 суд з`ясував, що до цього часу виконання робіт за Договором від 29.07.2024 № 56-07 не завершене. Наведене позбавило учасників освітнього процесу на належні навчальні умови, зокрема, обмежило можливості фізично-культурного виховання учнів у начальному році 2024-2025 років та свідчить про неефективне витрачання бюджетних коштів, оскільки більша частина замовлених робіт вартістю 1285673,21 грн оплачена замовником у жовтні 2024 року.

За приписами статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1 3, 5 та 6 статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися в формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, обумовлених ним.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен установити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Суд, з огляду на встановлені обставини, дійшов висновку про відсутність об`єктивних обставин, що унеможливили виконання відповідачкою 1 обумовлених Договором робіт, у погоджений сторонами строк по 31.10.2024, що узгоджувалось з умовами тендерної документації замовника на момент проведення закупівлі (ідентифікатор: UA-2024-07-31-003703-a).

Таким чином, додаткові угоди від 24.10.2024 № 1, від 26.11.2024 № 2, від 31.01.2025 № 3 до договору від 29.07.2024 № 56-07, укладені сторонами з порушенням вимог п. 4 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі та підпункту 4 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель на час дії правового режиму воєнного стану, п. 2.3. Договору, що є підставою для визнання їх недійсними в судовому порядку, в силу частини 1 статті 203 та статті 215 ЦК України.

Щодо вимог про стягнення неустойки в сумі 21745,02 грн на підставі п. 6.2. Договору.

Відповідно до статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю (частина 1).

За приписами частини 1 статті 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Недійсність спірних додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються виключно Договором (у первісній редакції), в тому числі щодо граничних строків виконання робіт.

За умовами п. 3.1. Договору роботи мали бути виконані в термін до 31.10.2024.

Згідно з частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив зобов`язання, якщо він не виконав його в строк, установлений договором.

За статтею 611 ЦК України в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, у тому числі сплата неустойки (штрафу, пені) та відшкодування збитків.

Відповідно до статті 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності є вчинене учасником господарських відносин правопорушення в сфері господарювання. Аналогічні положення містить стаття 610 ЦК України.

За змістом частини 1 статті 230 ГК України штрафними санкціями в цьому Кодексі визнаються господарські санкції в вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити в разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з частинами 1, 2 статті 231 ГК України законом щодо окремих видів зобов`язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається.

У разі якщо порушене господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачене законом чи договором, у таких розмірах: за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущене прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7% вказаної вартості.

Сторони, в п. 6.2. Договору погодили, що в випадку порушення терміну виконання робіт підрядник, за письмовою вимогою замовника, сплачує неустойку в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочки від вартості ненаданих у строк робіт.

Керуючись наведеними нормами та п. 6.2. Договору прокурор заявив до стягнення з відповідача 21745,02 грн пені (в розмірі подвійної облікової ставки НБУ) за період з 01.11.2024 по 24.03.2025.

Право на неустойку виникає незалежно від наявності в кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Неустойка має подвійну правову природу - є одночасно способом забезпечення виконання зобов`язання та мірою відповідальності за порушення виконання зобов`язання, завданням якої є захист прав та інтересів кредитора в разі порушення зобов`язання боржником.

Матеріалами справи підтверджується порушення відповідачкою 1 договірних зобов`язань у частині виконання, обумовлених Договором, робіт у погоджений строк, відтак, вимога прокурора про стягнення в дохід місцевого бюджету Куликівської селищної ТГ неустойки (в формі пені) в спірному періоді є обґрунтованою.

Здійснивши перевірку розрахунку неустойки суд з`ясував, що залишок невиконаних у строк робіт за Договором станом на 01.11.2024 становив 183841,40 грн (замість 184253,51 грн, як заявлено прокурором). Матеріалами справи підтверджено, що станом на 25.10.2024 сторонами підписаний акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форми КБ-3) на суму 1286085,32 грн (ціна договору 1469926,72 грн).

За перерахунком суду, розмір неустойки в період з 01.11.2024 по 24.03.2025, за порушення відповідачкою 1 строків виконання робіт за Договором складає 20134,98 грн, а тому позов у цій частині вимог підлягає частковому задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат.

При ухваленні рішення в справі, суд у тому числі вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами.

За статтею 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно задоволеним вимогам. З огляду на те, що позов підлягає частковому задоволенню, судові витрати по сплаті судового збору підлягають відшкодуванню прокуратурі за рахунок відповідачів у рівних частинах по 5943,90 грн (з кожного), пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись статтями 13, 14, 42, 46, 47, 53, 55, 73 - 80, 86, 126, 129, 202, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити частково позов керівника Козелецької окружної прокуратури (вул. Є. Лоскота, буд. 1, селище Козелець, Чернігівська область, 17000; ) в інтересах держави в особі Куликівської селищної ради (вул. Миру, 67, селище Куликівка, Чернігівська область, 16300; ) до відповідачів: фізичної особи підприємця Шматок Ніни Андріївни ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) та Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівської області (вул. Шевченка, 4, селище Куликівка, Чернігівська область, 16300; ) про визнання додаткових угод недійсними та стягнення неустойки в сумі 21745,02 грн.

2. Визнати недійсною додаткову угоду від 24.10.2024 № 1 до договору від 29.07.2024 № 56-07, укладену між фізичною особою підприємцем Шматок Ніною Андріївною (РНОКПП НОМЕР_1 ) та Куликівським ліцеєм Куликівської селищної ради Чернігівської області ().

3. Визнати недійсною додаткову угоду від 26.11.2024 № 2 до договору від 29.07.2024 № 56-07, укладену між фізичною особою підприємцем Шматок Ніною Андріївною (РНОКПП НОМЕР_1 ) та Куликівським ліцеєм Куликівської селищної ради Чернігівської області ().

4. Визнати недійсною додаткову угоду від 31.01.2025 № 3 до договору від 29.07.2024 № 56-07, укладену між фізичною особою підприємцем Шматок Ніною Андріївною (РНОКПП НОМЕР_1 ) та Куликівським ліцеєм Куликівської селищної ради Чернігівської області ().

5. Стягнути з фізичної особи підприємця Шматок Ніни Андріївни ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до місцевого бюджету Куликівської селищної територіальної громади () неустойку в сумі 20134,98 грн.

6. Стягнути з фізичної особи підприємця Шматок Ніни Андріївни ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Чернігівської обласної прокуратури (вул. Князя Чорного, 9, м. Чернігів, 14000; ) судовий збір у сумі 5943,90 грн.

7. Стягнути з Куликівського ліцею Куликівської селищної ради Чернігівської області (вул. Шевченка, 4, селище Куликівка, Чернігівська область, 16300; ) на користь Чернігівської обласної прокуратури (вул. Князя Чорного, 9, м. Чернігів, 14000; ) судовий збір у сумі 5943,90 грн.

8. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга не була подана.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасоване, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови в відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду, відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України, подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні були оголошені лише вступна та резолютивна частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Північного апеляційного господарського суду в порядку визначеному статтею 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повне судове рішення складене та підписане 13.06.2025.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до приписів частин 5-8 статті 6 та частин 5, 6 статті 242 ГПК України, пунктів 5.6, 5.8, 10, 16, 17, 29, 37 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, учасникам справи (їх представникам), які є користувачами Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, судові рішення в паперовій формі не надсилаються і не вручаються. Суд надсилає такі рішення в електронній формі до електронного кабінету таких осіб, і вони вважаються врученими в день отримання повідомлення про доставку копії судового рішення на офіційну електронну адресу учасника справи (його представника), з якого і починається перебіг процесуального строку, встановленого законом або судом. Обмін процесуальними документами в електронній формі між судом та/або особами, що є (повинні бути) користувачами Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, мають здійснюватися виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://cn.arbitr.gov.ua/sud5028/.

Суддя А.В. Романенко