ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2025 м. Івано-ФранківськСправа № 909/193/25
Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Максимів Т. В., секретар судового засідання Масловський А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Керівника Калуської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Калуської міської ради

до відповідача: Фізичної особи-підприємця Богдан Тетяни Володимирівни

про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати в сумі 23 327 грн 17 коп., розірвання договору оренди та звільнення нежитлового приміщення

за участі:

прокурор: Журавльова Наталія Євгенівна

установив: до Господарського суду Івано-Франківської області звернувся Керівник Калуської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Калуської міської ради з позовною заявою до фізичної особи-підприємця Богдан Тетяни Володимирівни про стягнення заборгованості за Договором оренди індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна від 03.10.2019, зі змінами внесеними Додатковою угодою в сумі 23 327 грн 17 коп., з яких сума основного боргу 20 470 грн 08 коп., пеня 2 857 грн 09 коп., розірвання Договору оренди зі змінами внесеними Додатковою угодою та звільнення нежитлового приміщення площею 13,8 м кв. за адресою: вул. Івана Франка, 9, с. Ріп`янка, Калуського району Івано-Франківської області.

Вирішення процесуальних питань під час розгляду справи.

Щодо підстав звернення прокурора до суду.

Згідно з п.3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави у суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов"язковість яких надана Верховною Радою України (ст.4 ЗУ "Про прокуратуру").

Статтею 24 Закону України "Про прокуратуру" визначено особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 дійшла висновку, що відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, підставою для звернення до суду є порушення, яке полягає у невжитті Управлінням комунальної власності Калуської міської ради заходів щодо стягнення заборгованості з боржника ФОП Богдан Т.В., що підтверджується зверненнями прокуратури №09.52-67-2932ВИХ-24 від 16.12.2024 та №52-303ВИХ-25 від 05.02.2025 та листами № 01-15/1-7/1 від 08.01.2025 та № 01-15/1-7/3 від 14.02.2025 Управління комунальної власності Калуської міської, в яких зазначено, що заборгованість ФОП Богдан Т.В. зі сплати орендної плати за нежитлове приміщення за період з 01.10.2023 до 10.02.2025 становить 20 470 грн 08 коп., пеня 2 857 грн 09 коп., та що Управління з позовною заявою про стягнення боргу або розірвання договору до суду не зверталось через відсутність коштів для сплати судового збору.

18.02.2025 прокурор відповідно до листа №52-421ВИХ-25 повідомив Управління комунальної власності Калуської міської ради про свій намір звернутись до суду із позовом про стягнення з ФОП Богдан Т.В. заборгованості зі сплати орендної плати за Договором оренди індивідуального визначеного (нерухомого або іншого) майна від 03.10.2019, зі змінами внесеними Додатковою угодою від 01.04.2021, розірвання Договору та повернення нежитлового приміщення площею 13,8 м кв.

За таких обставин, прокурор при зверненні до суду з цим позовом дотримався порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", тому суд визнав обґрунтованими аргументи прокурора про наявність у нього підстав для звернення із позовом до суду з метою захисту прав та охоронюваних законом інтересів Управління комунальної власності Калуської міської ради.

05.03.2025 суд постановив позовну заяву залишити без руху; позивачу у десятиденний строк усунути недоліки позовної заяви, а саме надати суду докази доплати судового збору в сумі 2 422 грн 40 коп.

12.03.2025 Керівник Калуської окружної прокуратури направив суду платіжну інструкцію № 335 від 10.03.2025 про оплату 2 422 грн 40 коп. судового збору.

20.03.2025 суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче засідання на 07.04.2025, яке суд постановив відкласти на 14.05.2025.

14.05.2025 суд постановив підготовче провадження у справі закрити; розгляд справи по суті призначити на 04.06.2025.

Копію ухвали від 20.03.2025 про відкриття провадження у справі суд надіслав відповідачу, рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу, яка вказана в позовній заяві, і яка міститься у Витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 14.02.2025.

Поштове відправлення, яким суд направляв копію ухвали про відкриття провадження відповідачу, підприємство поштового зв`язку АТ "Укрпошта" повернуло із зазначенням у відповідній довідці про причини повернення/досилання "адресат відсутній за вказаною адресою ".

Копію ухвали від 07.04.2025 про повідомлення про судове засідання суд надіслав відповідачу, рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу, яка вказана в позовній заяві, і яка міститься у Витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 14.02.2025.

Поштове відправлення, яким суд направляв копію ухвали про судове засідання відповідачу, підприємство поштового зв`язку АТ"Укрпошта" повернуло із зазначенням у відповідній довідці про причини повернення/досилання "за закінченням терміну зберігання".

Згідно з пунктом 5 частини 6 статті 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.

Крім того, у цьому випадку суд враховує, що за приписами ч. 1 ст. 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному вебпорталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Ухвала Господарського суду Івано-Франківської області про відкриття провадження у справі № 909/193/25 від 20.03.2025 оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з ухвалою суду у справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Сам лише факт неотримання кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

В контексті викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач належним чином, у порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України, повідомлений про розгляд цієї справи.

20.03.2025 суд встановив відповідачу для подання відзиву на позов п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідач у встановлений судом строк відзиву на позов не подав.

Згідно з ч. 1 ст. 118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Статтею 178 ГПК України передбачене право відповідача подати суду відзив на позовну заяву. Разом з тим, як визначено в ч. 3 цієї статті, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення відповідача належним чином про розгляд судової справи і забезпечення його явки в судове засідання для реалізації ним права на судовий захист своїх прав та інтересів та дійшов висновку, що є підстави для розгляду справи без його участі за наявними у ній матеріалами.

В судовому засіданні 04.06.2025 суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Позиція прокурора та Управління комунальної власності Калуської міської ради.

Позовні вимоги мотивовані систематичним порушенням відповідачем зобов"язань зі сплати орендних платежів за індивідуально визначене (нерухоме або інше) майно згідно з Довором оренди № 1 окремого індивідуально визначеного майна частини приміщення Народного дому с. Ріп`янка, площею 13,8 м кв. зі змінами до нього, внаслідок чого утворилась заборгованість та є підставою для розірвання Договору оренди і повернення нежитлового приміщення орендодавцеві. Обґрунтовані позовні вимоги ст. 509, 526, 530, 611, 651 Цивільного кодексу України, ст. 17 Закону України Про оренду державного і комунального майна.

Управління комунальної власності Калуської міської ради 14.05.2025 через систему "Електронний суд" подало додаткові пояснення про те, що Договір оренди індивідуально визначеного майна зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 184734613 від 15.10.2019. Станом на 14.05.2025 по цьому Договору коштів з орендної плати на рахунок Управління не надходило, тому просив позов Калуської окружної прокуратури задовольнити в повному обсязі.

Позиція відповідача.

Відповідач відзиву на позов не подав, проти позову не заперечив, доказів погашення заборгованості не надав.

Обставини справи. Оцінка доказів.

03.10.2019 Ріп`янська сільська рада Калуського району Івано-Франківської області та приватний підприємець Богдан Тетяна Володимирівна уклали договір оренди № 1 окремого індивідуально визначеного майна частини приміщення Народного дому с. Ріп`янка, площею 13,8 м кв., що розташоване за адресою: с. Ріп`янка вул. І.Франка, 9 Калуського району Івано-Франківської області.

Договір укладено строком на 25 років, що діє з 01.11.2019 до 01.11.2044 включно (п. 9.1 Договору).

На виконання умов Договору сторони 03.10.2019 підписали Акт приймання-передачі нежитлових приміщень № 1, що підтверджує факт передачі в оренду ФОП Богдан Т.В. частини нежитлового приміщення Народного дому, площею 13,8 м кв, що розташоване за адресою: с. Ріпянка вул. І.Франка, 9 Калуського району Івано-Франківської області.

Відповідно до рішення Калуської міської ради № 179 від 28.12.2020 "Про безоплатне прийняття у комунальну власність нерухомого майна від сільських рад, які реорганізовуються шляхом приєднання до Калуської міської рад" дано згоду на безоплатне прийняття у комунальну власність Калуської міської територіальної громади нерухомого майна власності територіальних громад Боднарівської, Голинської, Копанківської, Пійлівської, Ріп`янської та Тужилівської сільських рад.

Згідно з рішенням виконавчого комітету Калуської міської ради № 31 від 29.01.2021 "Про передачу нерухомого майна та матеріальних цінностей, що перебувають у власності Ріп`янської сільської ради" Управлінню комунальної власності Калуської міської ради передано нерухоме майно та матеріальні цінності, які перебували у власності Ріп`янської сільської ради.

Відповідно до рішення виконавчого комітету Калуської міської ради від 29.01.2021 №31 "Про передачу нерухомого майна та матеріальних цінностей, що перебувають у власності Ріп`янської сільської ради" Управління комунальної власності Калуської міської ради передало Управлінню культури, національностей та релігій Калуської міської ради будинок Народного дому в с. Ріп`янка, про що склали Акт від 2021 року передачі матеріальних цінностей.

01.04.2021 Управління комунальної власності Калуської міської ради та фізична особа-підприємець Богдан Тетяна Володимирівна уклали Додаткову угоду до Договору оренди індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна від 03.10.2019.

Згідно з п. 1.1 Додаткової угоди до Договору Управління комунальної власності Калуської міської ради передає, а ФОП Богдан Т.В. приймає в строкове платне користування нежитлове приміщення площею 13,8 м кв., розташоване в будинку за адресою: с. Ріп`янка вул. І.Франка, 9 та перебуває на балансі Управління культури, національностей та релігій Калуської міської ради (далі Приміщення).

Відповідно до п. 1.2, 1.3 Приміщення передаються в оренду для розміщення більярдної. Разом з приміщеннями Орендареві передаються в користування матеріальні цінності, встановлені в Приміщеннях, які неможливо відділити від Приміщень без заподіяння їм шкоди. Перелік матеріальних цінностей, які передаються Орендареві, приведено в Акті приймання-передачі Приміщень.

Згідно з п. 2.1, 2.2 вступ Орендаря у користування Приміщеннями настає після укладення цього Договору в порядку, встановленому чинним законодавством, з моменту підписання цього Договору та підписання сторонами Акта приймання-передачі Приміщень. Передача приміщень в оренду не спричиняє передачу Орендарю права власності на Приміщення. Акт приймання-передачі Приміщень оформляється одночасно з передачею їх в оренду від Орендодавця до Орендаря.

Відповідно до п. 2.3 після припинення цього Договору, його дострокового розірвання, Орендар повертає Орендодавцеві Приміщення у погоджений сторонами термін, але не пізніше 20-ти календарних днів після: дати, вказаної в Договорі про припинення цього Договору; набрання законної сили рішення суду про припинення цього Договору.

Сторони у п. 3.1 погодили базовий розмір місячної орендної плати: без ПДВ 716,31 грн, ПДВ 143,26 грн, разом з ПДВ 859,57 грн. Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному законодавством.

Згідно з п. 3.2, 3.3 розмір орендної плати, яку повинен сплачувати Орендар за звітний місяць, визначається шляхом коригування розміру місячної орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції. Орендна плата щомісячно коригується на індекс інфляції за попередній місяць. Нарахування орендної плати за орендовані Приміщення проводиться з дня підписання сторонами Акта приймання-передачі Приміщень від Орендаря до Орендодавця і закінчується днем, коли сторонами підписано Акт приймання-передачі Приміщень від Орендаря до Орендодавця. Орендна плата за орендовані Приміщення вноситься Орендарем щомісячно шляхом перерахування грошових коштів на рахунок Орендодавця, в термін не пізніше 25 числа за поточний місяць. На суму орендної плати, яку вніс або не своєчасно вніс Орендар, нараховується пеня відповідно до п. 5.2 Додаткової угоди до Договору (п. 3.4).

У п. 5.2 сторони погодили за прострочення сплати орендної плати або внесення орендної плати не в повному обсязі Орендар сплачує на рахунок Управління комунальної власності Калуської міської ради пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період прострочення терміну сплати, розрахованої за кожний день прострочення платежу від суми заборгованості, що склалася з моменту виникнення заборгованості з першого числа місяця наступного за звітним, включаючи день сплати заборгованості.

Пунктом 6.4.7 передбачено розірвання Договору Орендодавцем в односторонньому порядку згідно ст. 782 Цивільного кодексу України якщо Орендар не вносить орендну плату, визначену згідно п. 3.2 цього Договору, протягом 3 місяців підряд.

Крім цього, відповідно до п. 6.5. Додаткової угоди до Договору може бути розірваний достроково на вимогу однієї із сторін за рішенням суду чи Господарського суду в разі невиконання або неналежного виконання сторонами зобов`язань за цим Договором та з інших підстав, передбачених чинним законодавством, в тому числі, якщо Орендар має заборгованість з орендної плати, що рівна або перевищує тримісячний розмір орендної плати за приміщення (п.6.5.4. Договору).

23.10.2023 Управління комунальної власності Калуської міської ради подало до Господарського суду Івано-Франківської області заяву про видачу судового наказу про стягнення з ФОП Богдан Т.В. заборгованості та пені за Додатковою угодою від 01.04.2021 до Договору оренди індивідуального визначеного (нерухомого або іншого майна) від 03.10.2019 за період з 01.04.2021 до 30.09.2023 в сумі 17 128 грн 12 коп, в тому числі пеня 958 грн 84 коп.

06.11.2023 Господарський суд Івано-Франківської області (справа № 909/983/23) видав судовий наказ про стягнення з ФОП Богдан Т.В. 17 128 грн 12 коп. заборгованості, з яких 16 169 грн 28 коп. заборгованість за Договором оренди від 03.10.2019 (з урахуванням Додаткової угоди від 01.04.2021 № 2/25), 958 грн 84 коп. пеня.

На виконання судового наказу ФОП Богдан Т.В. сплатила Управлінню комунальної власності 16.05.2024 8 220 грн 91 коп., 05.08.2024 5 960 грн 00 коп. та 08.10.2024 1 988 грн 37 коп., що підтверджується листом начальника Управління комунальної власності Калуської міської ради № 01-15/1-7/3 від 14.02.2025.

В порушення умов Договору та Додаткової угоди до договору відповідач з 01.10.2023 не платив орендну плату за користування окремим індивідуально визначеним майном частини приміщення Народного дому с. Ріп`янка, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка становить 20 470 грн 08 коп., що стало підставою для звернення прокурора в інтересах Управління комунальної власності Калуської міської ради до суду за захистом порушеного права шляхом стягнення заборгованості та розірвання договору оренди майна.

Станом на 10.02.2025 відповідач заборгованість не сплатив, у зв`язку з чим позивач керуючись п. 5.2 Додаткової угоди до Договору нарахував відповідачу пеню.

Норми права та мотиви, якими суд керувався при ухваленні рішення.

Предметом позову у справі є вимоги позивача про стягнення орендної плати, розірвання спірного договору оренди та повернення окремого індивідуально визначеного майна. Підставою позову зазначене істотне порушення умов спірного договору оренди - систематична несплата орендної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 ГК відносини підприємства з іншими підприємствами, організаціями, громадянами в усіх сферах господарської діяльності здійснюються на основі договорів. Підприємства вільні у виборі предмета договору, визначенні зобов`язань, інших умов господарських взаємовідносин, що не суперечать законодавству України (ч. 2 ст. 67 ГК України).

Згідно з ч. 1 ст. 283 ГК України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом (ч. 6 ст. 283 ГК України).

За договором найму (оренди), відповідно до приписів ст.759 ЦК України, наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Особливості найму (оренди) державного і комунального майна встановлюються Законом України "Про оренду державного та комунального майна".

На підставі господарського договору між суб`єктами господарювання виникають господарські зобов`язання, в силу яких один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку (ст. 171, 174 ГК України).

Частиною 1 ст. 193 ГК України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 525, 526, 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як передбачено ч. 1 ст. 286 ГК України, орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі (ч. 4 ст. 286 ГК України).

Аналогічні положення містяться в ч.1, 3 ст. 19 Закону.

За змістом ч. 1 ст. 10 Закону орендна плата з урахуванням її індексації є істотною умовою договору оренди. Одним із основних обов`язків орендаря є внесення орендної плати своєчасно і у повному обсязі (ч. 3 ст. 18 Закону).

Відповідно до ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України).

Пунктом 2 ст. 614 Цивільного кодексу України встановлено, що відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов"язання.

Приписами ст. 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п. 1 ст. 188 ГК України розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

За приписами ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору. Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. У такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що допустила порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі ч. 2 ст. 651 ЦК України. Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. Наведена правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 09.05.2023 у справі №922/3504/21, від 16.10.2018 у справі №910/3568/18, від 17.04.2019 у справі №910/6381/18, від 14.08.2019 у справі №910/8819/18.

Відповідно до статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст.86 ГПК України).

Висновок суду.

Факт порушення відповідачем свого зобов`язання щодо оплати орендної плати в строк, встановлений договором, підтверджується матеріалами справи, тому вимога позивача про стягнення з відповідача 20 470 грн 08 коп. заборгованості з орендної плати обґрунтована та належить до задоволення.

Суд перевірив правильність нарахування позивачем пені за період з 01.10.2023 до 10.02.2025 та задовольняє їх за розрахунком позивача, який наявний в матеріалах справи та є арифметично правильним.

Суд вважає, що несплата орендарем орендної плати протягом більше 16 місяців поспіль є істотним порушенням договору, оскільки при наданні майна в оренду орендодавець очікує поповнити міський бюджет; неотримання цих коштів породжує неможливість забезпечення подальшого соціально -економічного розвитку міста. Відтак наявні підстави для розірвання Договору оренди індивідуального визначеного (нерухомого або іншого) майна від 03.10.2019 укладеного між Ріп`янською сільською радою та фізичною особою-підприємцем Богдан Тетяною Володимирівною зі змінами внесеними Додатковою угодою від 01.04.2021, яка укладена між Управлінням комунальної власності Калуської міської ради та фізичною особою-підприємцем Богдан Тетяною Володимирівною, шляхом повернення нежитлового приміщення Управлінню комунальної власності Калуської міської ради згідно з актом приймання передачі.

За таких обставин, позов належить до задоволення.

Судові витрати.

Згідно з ч. 1,2 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

При зверненні з позовом Калуська окружна прокуратура сплатила судовий збір в сумі 7 267 грн 20 коп., що підтверджується платіжними інструкціями № 203 від 18.02.2025 та № 335 від 10.03.2025.

Враховуючи задоволення позову, судовий збір в сумі 7 267 грн 20 коп., суд покладає на відповідача.

Керуючись статтями 2, 86, 129, 236-238, 240, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

задовольнити позов Керівника Калуської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління комунальної власності Калуської міської ради до фізичної особи-підприємця Богдан Тетяни Володимирівни про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати в сумі 23 327 грн 17 коп., розірвання договору оренди та звільнення нежитлового приміщення.

Стягнути з фізичної особи-підприємця Богдан Тетяни Володимирівни, АДРЕСА_1 (код НОМЕР_1 ) на користь Управління комунальної власності Калуської міської ради, вул. Підвальна, буд. 20, м. Калуш, Івано-Франківська область, 77300 ( код 25668684, р/р UA 9046258, Банк Казначейство України (ЕАП)) 20 470 (двадцять тисяч чотириста сімдесят) грн 08 коп. заборгованості зі сплати орендної плати та 2 857 (дві тисячі вісімсот п"ятдесят сім) грн 09 коп. пені.

Розірвати Договір оренди індивідуального визначеного (нерухомого або іншого) майна №1 від 03.10.2019 укладений Ріп`янською сільською радою та фізичною особою-підприємцем Богдан Тетяною Володимирівною зі змінами внесеними відповідно до Додаткової угоди від 01.04.2021, яка укладена Управлінням комунальної власності Калуської міської ради та фізичною особою-підприємцем Богдан Тетяною Володимирівною (код РНОКПП НОМЕР_1 ).

Фізичній особі-підприємцю Богдан Тетяні Володимирівні, АДРЕСА_1 ( код РНОКПП НОМЕР_1 ) звільнити нежитлове приміщення площею 13,8 м. кв., що у АДРЕСА_2 , шляхом повернення його відповідно до акта приймання - передачі нежитлових приміщень Управлінню комунальної власності Калуської міської ради, 77300, м. Калуш, вул. Підвальна, 20 (код 25668684).

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Богдан Тетяни Володимирівни, АДРЕСА_1 (код НОМЕР_1 ) на користь Івано-Франківської обласної прокуратури, вул.Грюнвальдська вул., 11, Івано-Франківськ, Івано-Франківська область, 76000 (, рахунок (IBAN) UA0003924, банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, код банку отримувача МФО 820172) 7 267( сім тисяч двісті шістдесят сім) грн 20 коп. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строк, встановлений розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання: 12.06.2025

Суддя Т. В. Максимів