ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.06.2025м. ДніпроСправа № 904/3067/25

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Іванова Т.В., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

до Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (49004, Дніпропетровська область, місто Дніпро, проспект Олександра Поля, будинок 2; ідентифікаційний код 20306037)

про визнання недійсним та скасування пунктів 1 та 2 рішення Адміністративної колегії Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №54/22-р/к у справі №54/2-23 від 08.04.2025

ВСТАНОВИЛА:

10.06.2025 до господарського суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (далі - відповідач) про визнання недійсним та скасування пунктів 1 та 2 рішення Адміністративної колегії Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №54/22-р/к у справі №54/2-23 від 08.04.2025, відповідно до якої позивач просить суд:

- визнати недійсним та скасувати пункти 1 та 2 рішення Адміністративної колегії Південно східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України №54/22-р/к у справі №54/2-23 від 08.04.2025 в частині, що стосуються Фізичної особи-підприємця Хлєбнікова Романа Володимировича (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 );

- стягнути з відповідача на користь позивача витрати, пов`язані з оплатою судового збору в сумі 6 056,00 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2025 справу №904/3067/25 передано на розгляд судді Івановій Т.В.

Розглянувши матеріали справи, позовну заяву з доданими до неї документами, господарський суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно із частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

18.10.2023 набрав чинності Закон України від 29.06.2023 №3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" (надалі - Закон від 29.06.2023 №3200-IX).

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону від 29.06.2023 № 3200-IX) позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Господарський суд звертає увагу, що дана позовна заява була подана від імені фізичної особи ОСОБА_1 , дана позовна заява не містить відомостей щодо наявності статусу Фізичної-особи підприємця на момент подачі позовної заяви до суду.

Окрім цього, як вбачається з матеріалів, позовна заява містить некоректні відомості про місцезнаходження (реєстрації) позивача, оскільки позивачем зазначено адресу: АДРЕСА_1 , в той час як відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вбачається що місцезнаходженням (реєстрації) позивача є: АДРЕСА_1 .

Суд вважає за необхідне зазначити, що позовна заява ОСОБА_1 також не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача всупереч вимогам пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України .

Отже, позовна заява є такою, що оформлена без дотримання вимог пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону від 29.06.2023 № 3200-IX).

Відповідно до частин 1-4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вказані вище обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу 5-денного строку з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначених недоліків.

При цьому господарський суд звертає увагу на те, що залишення позовної заяви без руху не є перешкодою в доступі до правосуддя.

Слід також зазначити, що статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конституцією України визначено основні засади судочинства і до них, зокрема, належать законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини та змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (стаття 129 Конституції України).

Статтею 9 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак, - а отже прийняття до розгляду заяви, поданої без дотримання статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

Частинами 1, 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що право на суд може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети, але в той час, коли договірні держави мають можливість відхилення від дотримання вимог Конвенції щодо цього, остаточне рішення з дотримання вимог Конвенції залишається за судом.

Враховуючи наведені норми права, які передбачають порядок звернення до господарського суду та імперативні вимоги, які ставляться до учасників справи з метою дотримання порядку такого звернення, а також практику Європейського суду з прав людини щодо тлумачення і застосування положень пункту 1 статті 6 Конвенції, суд зазначає, що передбачений положеннями Господарського процесуального кодексу України процесуальний механізм залишення позовної заяви без руху та повернення позовної заяви у разі неусунення встановлених недоліків позовної заяви, не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд та доступ до правосуддя.

На підставі викладеного, керуючись статтями 162, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про оскарження рішення суб`єкта господарювання - залишити без руху.

Встановити позивачу - ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме:

- уточнити в позовній заяві коректні дані про наявність статусу фізичної особи-підприємця у позивача на поточну дату.

- уточнити в позовній заяві коректні дані про місцезнаходження (реєстрації) позивача відповідно до інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також належним чином завірену копію відповідного витягу станом на поточну дату.

- зазначити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача.

- надати суду докази направлення уточненої позовної заяви та заяви про усунення недоліків на адресу відповідача (або до його електронного кабінету).

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважається неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 16.06.2025 та не підлягає оскарженню.

Суддя Т.В. Іванова