ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2025 р. Справа№ 911/1705/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Михальської Ю.Б.

суддів: Іоннікової І.А.

Тищенко А.І.

секретар судового засідання: Ніконенко Ю.А.

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 15.04.2025,

розглянувши апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли

на рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 (повний текст складено та підписано 11.12.2024)

у справі №911/1705/24 (суддя П.В.Горбасенко)

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі»

до Фізичної особи - підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли

про стягнення 965 854,93 грн, -

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі, позивач або Товариство) звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Фізичної особи - підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли (далі, відповідач або ФОП) про стягнення 965 854,93 грн вартості необлікованої електричної енергії.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії на об`єкті (кафе-ресторан) останнього за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Гагаріна, буд. 2, про що позивачем складено акт про порушення №К036135 від 17.05.2019, за результатами розгляду якого відповідною комісією прийнято рішення, оформлене протоколом №50 від 29.05.2019, про проведення нарахування вартості необлікованої електричної енергії.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24 позовні вимоги задоволено.

Присуджено до стягнення з Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 965 854,93 грн вартості необлікованої електричної енергії та 11 590,26 грн судового збору.

Приймаючи рішення, суд встановив, що про наявність правових підстав для застосування до споживача відповідальності за порушення ПРРЕЕ свідчать обставини, встановлені у рішеннях судів під час розгляду господарської справи №910/10408/19 за позовом ФОП Гаджієва Сакіта Муту огли до ПрАТ «Київобленерго» (наразі ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі») про визнання недійсним рішення комісії з розгляду акта № К036135 від 17.05.2019 про порушення ПРРЕЕ, оформленого протоколом №50 від 29.05.2019, в яких суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку, що оспорюване рішення комісії, прийнято згідно з чинним законодавством та відповідає його вимогам.

Оскільки втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів є підставою для донарахування вартості необлікованої електроенергії згідно з пунктом 8.4.2. ПРРЕЕ, суд, перевіривши здійснене позивачем нарахування необлікованої електроенергії, дійшов висновку про те, що вказаний розрахунок здійснено згідно з законодавчими вимогами на підставі правильно обраних формули та показників.

Отже, позивачем доведено обставини порушення відповідачем ПРРЕЕ, як наслідок наявність підстав для нарахування вартості необлікованої електричної енергії внаслідок такого порушення, доказів сплати якої не надано.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із прийнятим судовим рішенням, 13.01.2025 засобами поштового зв`язку (про що свідчить штрих-код «Укрпошти» на конверті) Фізична особа-підприємець Гаджієв Сакіт Муту огли звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, відповідно до якої просить рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги відповідача зводяться до такого:

- однією з важливих обставин, що підлягала з`ясуванню під час вирішення спору, було те, чи дійсно вилучений під час перевірки представниками позивача пристрій мав вплив на прилад обліку електроенергії в сторону зниження його показань, однак такого доказу (висновку відповідної експертизи) у матеріалах справи немає. Отже, позивач не довів, що вилучений у відповідача пристрій впливав на прилад обліку електроенергії з метою зниження його показань;

- ФОП не ухилявся у межах справи №910/10408/19 від подання наявних у нього матеріалів чи документів або від іншої участі у межах призначеної судом експертизи, а надання технічної документації на вилучений у нього пристрій не було необхідним, а її відсутність не перешкоджала проведенню експертизи;

- пристрій з антеною, вилучений у відповідача представниками позивача, на час складання акту про порушення не міг впливати на роботу приладу обліку електричної енергії, він був установлений відповідачем виключно з метою позбавлення від гризунів;

- стягуючи з відповідача нараховану суму господарської санкції суд першої інстанції без будь-якої перевірки її правильності поклав в основу оскаржуваного рішення розрахунок позивача, який не відповідає вимогам діючих у цій сфері правил. За доводами скаржника розрахунок згідно з ПКЕЕ слід здійснювати не за 3 роки, а з дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разу коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) та не більше, ніж за 6 місяців;

- судом було порушено норми процесуального права, оскільки розглянуто справу у відсутності відповідача, необізнаного про існування в суді позову проти нього.

При цьому, апелянтом заявлено також клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

25.02.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить суд залишити рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24 без змін, а апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли без задоволення.

Узагальнені доводи відзиву позивача на апеляційну скаргу:

- Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006, не передбачено обов`язковість проведення експертизи в разі виявлення дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (в даному випадку - встановлення антени імпульсного генератора на корпус лічильника, що не може спричинити пошкодження приладу обліку але призводить до зміни його показів);

- відповідача було запрошено на засідання Комісії по розгляду Акту № К036135 від 17.05.2019, яке відбулося за участю відповідача. На комісії відповідач відмовився від проведення експертного дослідження, про що власноруч зробив запис в протоколі комісії. На комісії розглянуто акт про порушення, договір, фотоматеріали та враховано пояснення представника споживача. У пункті 4 протоколу № 050 від 29.05.2019 відповідачем власноручно надано пояснення, зокрема, зазначено, що експертного дослідження не потребує та підтверджено факт, що вилучений під час перевірки прилад зупиняв лічильник електричної енергії, тим самим відповідач фактично визнав факт наявності порушення, що виразилося в застосуванні імпульсного генератора для впливу на роботу лічильника електричної енергії. Таким чином, в даному випадку були відсутні підстави для підтвердження вказаного порушення висновком експертного дослідження;

- судовими рішеннями у справі №910/10408/19 встановлено та підтверджено належними доказами як факт наявності самого порушення, зафіксованого актом № К 036135 від 17.05.2019 та факт правомірності рішення комісії по розгляду акту № К 036135 від 17.05.2019, оформленого протоколом від 29.05.2019 №50, так і факт правомірності здійсненого розрахунку вартості необлікованої електричної енергії за вказаним актом про порушення;

- відповідачем не надано жодного доказу, який би спростовував факт наявності порушення, зафіксованого актом про порушення № К 036135 від 17.05.2019. Відповідач відповідно до Договору мав на відповідальному зберіганні прилад обліку, а отже, саме відповідач є особою, яка експлуатує вказаний прилад обліку на підставі Договору, а тому повинен нести відповідальність за його збереження, цілісність, та експлуатацію.

У відзиві позивач зазначив, що станом на дату подання відзиву передбачає, що судові витрати в апеляційній інстанції у даній справі будуть складатися з витрат на правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом із протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2025 апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли на рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Михальська Ю.Б., судді: Тищенко А.І., Іоннікова І.А.

Судом встановлено, що апеляційна скарга була подана скаржником безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2025 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи №911/1705/24; відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги до надходження матеріалів справи з Господарського суду Київської області.

22.01.2025 матеріали справи №911/1705/24 надійшли до суду апеляційної інстанції та були передані судді-доповідачу.

27.01.2025 суддя Іоннікова І.А., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, перебувала на семінарі у Національній школі суддів України.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 апеляційну скаргу Фізичної особи - підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли на рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24 залишено без руху; роз`яснено Фізичній особі - підприємцю Гаджієву Сакіті Муті огли, що протягом 10 (десяти) днів з дня вручення даної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху скаржник має право усунути вказані недоліки, надавши суду апеляційну скаргу (доповнення до неї), яка б відповідала за своїм змістом вимогам статті 258 Господарського процесуального кодексу України у частині зазначення підстав апеляційного оскарження та мотивів незгоди з прийнятим судовим рішенням із зазначенням причин пропуску на її (їх) подання згідно статті 266 Господарського процесуального кодексу України, сплатити судовий збір у сумі 21 731,74 грн та надати суду належні докази на підтвердження надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів - Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (листом з описом вкладення або через підсистему «Електронний суд»).

10.02.2025 через відділ документального забезпечення (канцелярію суду) представник Фізичної особи - підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли звернувся до Північного апеляційного господарського суду з заявою на виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху і надання строку на усунення її недоліків, до якої долучено апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 з доповненнями, які відповідають змісту вимог статті 258 Господарського процесуального кодексу України, та в додатках до неї міститься квитанція до платіжної інструкції #0.0..1 про сплату судового збору у розмірі 21 731,74 грн і докази на підтвердження надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські регіональні електромережі» листом з описом вкладення.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2025 поновлено Фізичній особі-підприємцю Гаджієву Сакіту Муту огли пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли на рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24, зупинено дію рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24 на час апеляційного оскарження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, а також для надання можливості сторонам скористатися правами, наданими статтею 267 Господарського процесуального кодексу України, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали про відкриття провадження у справі, призначено до розгляду апеляційну скаргу на 18.03.2025.

18.03.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли та відповідача особисто до Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою представника апелянта - адвоката Якубова Я.Є.

У судове засідання, призначене на 18.03.2025, до суду апеляційної інстанції з`явився представник Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2025 клопотання Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли та його представника - адвоката Якубова Яшар Елхан огли про відкладення розгляду справи №911/1705/24 задоволено, розгляд справи №911/1705/24 відкладено на 15.04.2025.

15.04.2025 від відповідача до суду надійшло три клопотання, а саме (1) про витребування доказів в АТ «Укрпошта» щодо поштових відправлень суду першої інстанції на адресу відповідача, (2) про витребування у позивача доказів про проведені ним останні перед 19.05.2019 контрольні огляди приладу обліку або технічної перевірки, (3) про призначення у справі судової електротехнічної експертизи виявленого та вилученого позивачем пристрою, зазначеного в акті перевірки від 17.05.2019.

Колегія суддів, заслухавши у судовому засіданні думку представників учасників справи з приводу заявлених клопотань, дійшла таких висновків.

Згідно частини 2 статті 258 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній скарзі має бути зазначено, зокрема, нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції; клопотання особи, яка подала скаргу.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 267 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції у порядку підготовки справи до розгляду за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача.

За змістом статті 262 Господарського процесуального кодексу України про відкриття апеляційного провадження у справі суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу. В ухвалі про відкриття апеляційного провадження зазначається строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу; якщо разом з апеляційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття апеляційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Колегія суддів зазначає, що відповідні клопотання про призначення у справі судової експертизи та витребування доказів у позивача та АТ «Укрпошта» разом із апеляційною скаргою відповідачем заявлені не були.

Водночас, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2025 про відкриття апеляційного провадження у даній справі було встановлено учасникам строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, а також для надання можливості сторонам скористатися правами, наданими статтею 267 Господарського процесуального кодексу України, протягом 10-ти днів з дня вручення даної ухвали про відкриття провадження у справі. Попереджено учасників справи, що заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду у відповідності до частини 2 статті 207 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з частиною 2 статті 169 Господарського процесуального кодексу України заяви, клопотання і заперечення подаються в тільки в письмовій формі.

Колегією суддів встановлено, що копія вказаної ухвали Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2025 була отримана відповідачем 24.02.2025 (підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення) та його представником в електронному суді 19.02.2025 о 01 год. 30 хв., відповідно, строк на подання відзивів, заяв, клопотань закінчився щонайпізніше 06.03.2025.

За змістом статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 207 Господарського процесуального кодексу України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

З огляду на зазначене, подані відповідачем 15.04.2025 клопотання про призначення у справі судової експертизи та витребування доказів у позивача та АТ «Укрпошта» підлягають залишенню судом без розгляду як такі, що подані з пропуском встановленого законом та судом строку. Заяв про поновлення пропущеного процесуального строку на подачу вказаних клопотань із зазначенням поважності причин такого пропуску відповідачем разом із клопотаннями подано не було.

У судовому засіданні 15.04.2025 судом було оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Явка представників учасників справи

У судове засідання, призначене на 15.04.2025, з`явилися представники позивача та відповідача.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Представник позивача заперечував проти доводів апеляційної скарги відповідача, просив оскаржене рішення суду залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

14.03.2014 між Публічним акціонерним товариство «Київобленерго», яке надалі змінило найменування на ПрАТ «Київобленерго» та, відповідно, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», як постачальником, та Фізичною особою - підприємцем Гаджієвим Сакітом Муту огли, як споживачем, укладено договір про постачання електричної енергії № 220056816 (далі - договір постачання електричної енергії), відповідно до пункту 1.1. якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 83 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами вказаного договору.

Відповідно до пунктів 4.2.3, 9.4 Договору постачання електричної енергії споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі дій споживача: самовільне внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2014. Договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо за 30 днів до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов.

Як випливає з наявних в матеріалах справи копій загальної однолінійної схеми електропостачання (додаток №1) та актів розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін по ТП-1212 та ТП-68, ФОП Гаджієв Сакіт Муту огли є споживачем електропостачання на об`єкт - кафе, павільйон, що знаходяться за адресою: м. Бровари, вул. Гагаріна, 22, та несе відповідальність за: 1) КЛ-0,4 кВ від опори № 2 ПЛ-0,4 кВ Л-11 ТП-563 та все ел.господарство магазину приєднане до нього; 2) КЛ-0,4 кВ від РУ-0,4 кВ ТП-563 до ВРП-0,4 кВ кафе та все ел.господарство до нього; 3) відгалуження від ВРП-0,4 кВ ТОВ «Фірма Теплицьтехмонтаж» до ВРП-0,4 кВ кафе та все ел.обладнання приєднане до нього.

Доказів припинення дії договору постачання електричної енергії матеріали справи не містять, отже між сторонами існують правовідносини щодо електропостачання на об`єкт відповідача (кафе, магазин), врегульовані зазначеним вище договором.

Зі змісту викладених у позові обставин вбачається, що 17.05.2019 уповноваженими працівниками позивача проводилася перевірка об`єкту відповідача кафе-ресторана за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Гагаріна, 2 та виявлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), а саме порушено пункт 5.5.5. - встановлення антени імпульсного генератора на корпус лічильника електроенергії з метою зміни його показів, а саме зменшення. Електроенергія, що споживається, не обліковується. Імпульсний генератор був встановлений прихованим шляхом, а саме зашитий в стіну біля приладу обліку оздоблювальним матеріалом. Для вилучення імпульсного генератора було демонтовано частину оздоблювального матеріалу всередині приміщення.

За результатами перевірки складено акт про порушення № К036135 від 17.05.2019 (далі - акт про порушення).

Також в обґрунтування позовних вимог позивач зауважив, що:

- радіоелектронний прилад - імпульсний генератор та прилад обліку електричної енергії були вилучені в ході перевірки та упаковані в сейф пакет № UA00063135 , про що зазначено в акті № К03613;

- виявлення відповідного порушення та складення акта здійснено у присутності власника Гаджієва Сакіта Муту огли, який підписав акт про порушення № К036135 від 17.05.2019 без зауважень;

- з боку позивача означений акт про порушення підписаний шістьма представниками;

- ФОП Гаджієв Сакіт Муту огли був повідомлений про розгляд акта про порушення, оскільки у п. 9 підписаного ним акта вказано час та місце проведення засідання комісією - 29.05.2019 о 10:30 за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, буд. 1 А.

Надалі, 29.05.2019 на засіданні комісії по розгляду вказаного вище акта про порушення, за участю споживача - Гаджієва Сакіта Муту огли, який в поясненнях щодо порушення зазначив, що проведення експертного дослідження проводити не потрібно та підтвердив, що він ознайомлений з вилученим прибором, який зупиняв лічильник, прийнято рішення, оформлене протоколом №50, яким виявлене порушення ПРРЕЕ споживачем, кваліфіковане як вчинене з вини споживача, та вирішено, згідно п.п. 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 2.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 (чинної на період проведення перевірки), здійснити нарахування необлікованої електричної енергії за період 1095 дні з 18.05.2016 по 17.05.2019.

У розрізі викладених обставин позивач зауважив, що експертиза в цьому випадку не проводилася з огляду на положення Методики №562, які не передбачають обов`язковість проведення експертного дослідження в разі виявлення дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, а також враховуючи відмову споживача у її проведенні, що власноручно зафіксовано ним у пункті 4 протоколу № 50 від 29.05.2019.

Водночас із наявної в матеріалах справи копії протоколу №050 від 29.05.2019 по розгляду акта про порушення № К036135 від 17.05.2019 випливає, що споживач з рішенням комісії не згоден.

На підставі рішення комісії по розгляду акта № К036135 від 17.05.2019 про порушення ПРРЕЕ, оформленого протоколом № 050 від 29.05.2019, позивачем проведено розрахунок необлікованої електричної енергії на загальну суму 965 854, 93 грн та складено відповідні повідомлення про оплату за липень 2019 року від 11.07.2019 на суму 830 113, 10 грн та на суму 135 741, 83 грн.

Позивачем зазначено, що примірник протоколу №50 від 29.05.2019 вручений споживачу 29.05.2019, що підтверджується у пунктом 10 означеного протоколу підписом споживача, а також повторно направлений споживачу разом із розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії до акта про порушення № К036135 від 17.05.2019 листом №03/800/5254 від 11.07.2019, в підтвердження чого до позовної заяви додано копії листа №03/800/5254, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення та конверта.

Також позивач зауважив на тому, що відповідач, не погоджуючись з рішенням комісії щодо нарахування по акту про порушення №К036135 від 17.05.2019, звертався до суду з позовом про визнання недійсним рішення комісії з розгляду акта № К036135 від 17.05.2019 про порушення ПРРЕЕ, оформленого протоколом № 50 від 29.05.2019.

Рішенням Господарського суду Київської області від 20.03.2023 у справі №910/10408/19 за позовом ФОП Гаджієва Сакіта Муту огли до ПрАТ «Київобленерго» про скасування вимоги, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2024, у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Отже, позивач наголошує, що судовими рішеннями у справі №910/10408/19 встановлено та підтверджено належними доказами як факт наявності самого порушення, зафіксованого актом № К036135 від 17.05.2019 та факт правомірності рішення комісії по розгляду акта № К036135 від 17.05.2019, оформленого протоколом № 50 від 29.05.2019, так і факт правомірності здійсненого розрахунку вартості необлікованої електричної енергії за вказаним актом про порушення.

Враховуючи, що відповідач в добровільному порядку вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, у розмірі 965 854, 93 грн не сплатив, позивач звернувся до суду з позовом у даній справі.

Відповідачем відзив на позовну заяву до суду першої інстанції подано не було, копії ухвал Господарського суду Київської області, які направлялися на зареєстровану адресу відповідача зі штриховими кодовими ідентифікаторами №087, №579, №991, №437, №145, №546, були повернуті відділенням поштового зв`язку із зазначенням причин такого повернення - «адресат відсутній за вказаною адресою».

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови, мотиви відхилення доводів апеляційної скарги

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а оскаржене рішення місцевого господарського суду підлягає залишенню без змін з таких підстав.

На момент укладення договору про постачання електричної енергії №220056816 від 14.03.2014 сторони погодились під час виконання умов договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, керуватись чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 31.07.96 № 28, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 02.08.96 за № 417/1442, які втратили свою чинність 11.06.2018.

Водночас, 11.06.2018 згідно з пунктом 13 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі - Постанова НКРЕКП) набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ).

Також пунктом 6 Постанови НКРЕКП визначено, що до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про постачання електричної енергії з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо.

Отже, у спірних правовідносинах позивач та відповідач є, відповідно, оператором системи розподілу та споживачем, взаємні права та обов`язки яких врегульовано, зокрема, ПРРЕЕ та положеннями договору про постачання електричної енергії № 220056816 від 14.03.2014.

Укладений між сторонами спору Договір є належною підставою виникнення у сторін за цим договором господарського зобов`язання відповідно до статей 173, 174 Господарського кодексу України (статті 11, 202, 509 Цивільного кодексу України).

За умовами частини 1 статті 193 Господарського кодексу України та статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов закону, інших правових актів, договору, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно приписів статей 46, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи розподілу, зокрема, забезпечує комерційний облік відповідно до цього Закону, правил, ринку та кодексу комерційного обліку, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Оператор системи розподілу має право: своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані послуги з розподілу електричної енергії та інші послуги, надані на ринку електричної енергії; отримувати від учасників ринку інформацію, необхідну для виконання своїх функцій, у формі та порядку, визначених правилами ринку та кодексом систем розподілу; інші права, передбачені законодавством та укладеними ним договорами на ринку електричної енергії.

Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.

Частиною 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що споживач зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів, а також врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Відповідно до пунктів 5.1.1., 5.5.5 ПРРЕЕ (у редакції, що була чинною на дату складання акта про порушення) оператор системи має право, зокрема:

- на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи;

- проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;

- на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та / або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору.

17.05.2019 під час проведення перевірки на об`єкті відповідача (кафе-ресторана) за адресою: Київська обл., м. Бровари, вул. Гагаріна, 2, уповноваженими представниками позивача виявлено факт порушення ПРРЕЕ, яке полягає у: встановленні антени імпульсного генератора на корпус лічильника електроенергії з метою зміни його показів, а саме зменшення; електроенергія, що споживається, не обліковується; імпульсний генератор був встановлений прихованим шляхом, а саме зашитий в стіну біля приладу обліку оздоблювальним матеріалом; для вилучення імпульсного генератора було демонтовано частину оздоблювального матеріалу всередині приміщення.

За результатами перевірки, в присутності споживача Гаджієва Сакіта Муту огли, працівниками позивача складено акт про порушення № К036135 від 17.05.2019.

Згідно пункту 1.1.2, підпунктів 5, 6, 20 пункту 5.5.5, пунктів 8.2.5., 8.2.6., 8.2.7. ПРРЕЕ, акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та / або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та / або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та / або збитків.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Отже, у спорі про стягнення вартості недоврахованої електроенергії визначальним є доведеність обставин порушення споживачем ПРРЕЕ, яке відповідно до пункту 1.1.2 таких Правил фіксується актом про порушення - документом встановленої форми, що є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, тоді як рішення комісії по розгляду акта про порушення, оформлене протоколом, є документом, в якому зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії і на підставі якого споживачу виставляються рахунки, які відповідно до підпункту 4 пункту 5.5.5 Правил споживач зобов`язаний оплачувати.

Відповідно до статей 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно із частиною 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, як підтверджується матеріалами справи, рішення комісії з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ №К036135 від 17.05.2019, оформленого протоколом №050 від 29.05.2019, було предметом оскарження під час розгляду справи №910/10408/19 за позовом ФОП Гаджієва Сакіта Муту огли до ПрАТ «Київобленерго» (наразі ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі»).

Рішенням Господарського суду Київської області від 20.03.2023 у справі №910/10408/19, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2024, у задоволенні позовних вимог ФОП Гаджієва Сакіта Муту огли до ПрАТ «Київобленерго» про скасування вимоги відмовлено повністю.

Суди у межах справи №910/10408/19 дійшли висновку, що оспорюване рішення комісії прийняте згідно з чинним законодавством та відповідає його вимогам.

При цьому, як вбачається зі змісту зазначених судових рішень, у межах справи №910/10408/19 ФОП Гаджієва Сакіта Муту огли, заперечуючи проти висновків про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, та обґрунтовуючи позовні вимоги, стверджував, що прилад з антеною у Кафе на час складання Акта про порушення не міг впливати на роботу приладу обліку електричної енергії, був встановлений виключно з метою позбавлення від гризунів.

Аналогічні доводи висловлюються відповідачем в апеляційній скарзі у справі №911/1705/24.

Господарським судом Київської області у межах справи №910/10408/19 призначалась судова електротехнічна експертиза лічильника та встановленого біля нього пристрою, вилучених в ході перевірки за Актом перевірки № К-036135 від 17.05.2019 про порушення правил користування електроенергією та упакованих в сейф-пакет №UA00063135. Проведення експертизи доручалось експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Після направлення справи на експертизу експерт Київського науково-дослідного інституту судових експертиз повідомив суд про необхідність надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, зокрема, технічної документації на прилад, який Гаджієв Сакіт Муту огли використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві (у порядку усунення недоліків позовної заяви), (мають бути наведені характеристики, які вказують на процес щодо впливу на гризунів застосованого позивачем приладу).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.08.2022 у справі №910/10408/19 було витребувано у позивача необхідні для проведення експертизи докази та пояснення, у сторін витребувано письмові пояснення щодо доцільності подальшого проведення експертних досліджень.

У відповідь представником позивача були подані пояснення, яким останній повідомив суд про неможливість виконання частини вимог ухвали від 31.08.2022, а саме надання технічної документації на прилад, який Гаджієв Сакіт Муту огли використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві. Також представник позивача зазначив, що не вбачає доцільним продовження проведення експертних досліджень. Окрім того, просив витребувати з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз матеріали справи №910/10408/19 для подальшого розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.12.2022 залишено ухвалу Господарського суду Київської області від 10.02.2020 у справі №910/10408/19 без виконання, оскільки проведення експертного дослідження, призначеного за клопотанням позивача, за його ж твердженням, не є доцільним.

Отже, судова експертиза у межах справи №910/10408/19 не була проведена з вини самого позивача.

При цьому доводи апеляційної скарги відповідача стосовно того, що на усі поставлені судом на вирішення експертизи у межах справи №910/10408/19 питання експерт міг дати відповідь і без технічної документації, оцінюються судом критично, адже, по-перше, суд у межах справи №911/1705/24 не надає оцінки обставинам, встановленим у судових рішеннях у межах іншої справи.

По-друге, пунктом 2 частини 6 статті 69 Господарського процесуального кодексу України та пунктом 2.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, встановлено, що експерт має право заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків для проведення експертизи, якщо експертиза призначена судом.

При цьому, експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані.

Таким чином, саме експерт як особа, що володіє спеціальними знаннями, вирішує питання щодо переліку документів, необхідних йому для надання висновку на поставлені судом питання, а тому оцінка доцільності таких дій експерта відповідачем в межах іншого судового провадження не може свідчити про те, що останнього було позбавлено права на доведення своєї позиції шляхом призначення у судової експертизи вилученого приладу.

Крім цього, колегія суддів враховує, що Акт про порушення був підписаний ФОП без будь-яких зауважень і заперечень. В рядку «зауваження споживача (уповноваженої особи) до складеного акта» значиться, що споживач від надання зауважень відмовився. Розгляд комісією відповідача Акта про порушення здійснювався в присутності споживача, що зафіксовано протоколом №050 від 29.05.2019. Також в цьому документі в пункті 4 міститься власноручно написані пояснення ФОП: «Експертного дослідження не потребує. Підтверджую, що мені показано прибор, що зупиняв лічильник».

Отже під час проведення працівниками Товариства перевірки та складання Акта про порушення з фіксацією відповідного факту втручання сторонніх предметів в роботу обчислювального пристрою обліку ФОП не заперечував щодо цих обставин, а при розгляді акта комісією взагалі зазначав про відсутність необхідності проведення відповідної експертизи.

Враховуючи зазначене у сукупності, колегія суддів відхиляє як необґрунтовані доводи відповідача про те, що без висновку експертизи факт втручання споживача в роботу приладу обліку є недоведеним, оскільки у відповідності до пункту 2.1 Методики саме у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті порушеннями призначається експертиза, тоді як у даній справі споживач (відповідач) на час складання акта та його розгляду комісією своєї незгоди із зафіксованим порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії не висловлював, а також зазначав про те, що не було необхідності в проведенні експертизи приладу.

Вказане, з урахуванням встановлених рішеннями судів у справі №910/10408/19 преюдиційних обставин відповідності акту про порушення ПРРЕЕ №К036135 від 17.05.2019, оформленого протоколом №050 від 29.05.2019, вимогам законодавства та відсутності підстав для його скасування, свідчить про наявність правових підстав для застосування до споживача відповідальності за порушення ПРРЕЕ.

За приписами пункту 8.4.2. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та / або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно з пунктом 1.1., пп. 3 пункту 2.1, пунктами 2.3, 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 №562 (у редакції, чинній на момент проведення перевірки), визначено, що ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 №28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 №1357 (далі - ПКЕЕН).

Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється:

- за тарифами для споживачів відповідної групи та класу напруги, які діяли під час порушення споживачем ПКЕЕ (Т, грн/кВт*год);

- за величиною розрахункового добового споживання електричної енергії (Wдоб, кВт*год.);

- за кількістю днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПКЕЕ (Д, день).

Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням ПКЕЕ, розкладається на складові відповідно до кількості днів (Дi, день) у кожному періоді (тарифний період), протягом якого роздрібний тариф на електричну енергію (Тi, грн.) залишався незмінним.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт/ год) визначається за формулою 2.4: Wдоб = P х tдоб х Kв,

де: P - потужність (кВт), визначена згідно підпункту «в» п. 2.5 Методики, як дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів «а» або «б» цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, при цілодобовій роботі споживача становить 24 години. Даний факт підтверджується додатком 3 до Договору;

Kв (Kв.i) - коефіцієнт використання струмоприймачів (додаток 1 до Методики). За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Kв = 0,5. У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Kв = 0,75.

Кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Дпер., день), визначається за формулою Дпер = Дпор + Дусун, (2.6),

де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки;

Дусун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. Дусун має бути зазначено в акті про порушення. У разі коли під час оформлення акта порушень неможливо точно визначити термін, протягом якого будуть усунені порушення, Дусун визначається у двосторонньому акті, складеному сторонами після усунення порушення. При цьому нарахування, передбачені цією Методикою, здійснюються після складення зазначеного двостороннього акта.

Враховуючи викладене, позивачем здійснено розрахунок по акту про порушення № К036135 від 17.05.2019: Wдоб = P х tдоб х Kв = 25 х 24 х 0,75 = 450 кВт/год, де, зокрема, Кв = 0,75 (коефіцієнт використання електрообладнання), оскільки як зазначено в акті про порушення (п. 5), споживач не допустив працівників позивача на територію для складання переліку струмоприймачів та режиму їх роботи, а також не надав паспортів на все існуюче електрообладнання.

За таких обставин, оскільки втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів є підставою для донарахування вартості необлікованої електроенергії згідно пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, перевіривши здійснене позивачем нарахування необлікованої електроенергії, суд дійшов висновку про те, що вказаний розрахунок здійснено згідно законодавчих вимог на підставі правильно обраних формули та показників.

Доводи скаржника про те, що позивачем не доведено наявності підстав для нарахування санкції за період 1095 днів, а розрахунок слід здійснити за період від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення, судом відхиляються, оскільки позивачем не надано суду доказів проведення відповідної технічної перевірки у період з 18.05.2016 по 17.05.2019. Більш того, як уже зазначено вище, споживач не допустив працівників позивача на територію для складання переліку струмоприймачів та режиму їх роботи, а також не надав паспортів на все існуюче електрообладнання. У протоколі №050 від 29.05.2019 засідання комісії з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ №К036135 від 17.05.2019, у графі «за період днів» вказано 1095 днів, що не порушує вимог пункту 2.5. Методики.

Згідно із пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Однак, суду не надано належних доказів на підтвердження обставин перерахування відповідачем на рахунок позивача 965 854,93 грн вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ.

За таких обставин, оскільки позивачем доведено обставини порушення відповідачем ПРРЕЕ, як наслідок наявність підстав для нарахування вартості необлікованої електричної енергії внаслідок такого порушення, доказів сплати якої не надано, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та стягнення з Фізичної особи - підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли 965 854,93 грн вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ.

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Щодо посилань відповідача на порушення судом першої інстанції норм процесуального права через неналежне повідомлення відповідача про розгляд справи, то такі судом апеляційної інстанції відхиляються, оскільки матеріалами справи підтверджується, що місцевим господарським судом у відповідності до положень статей 120, 242 Господарського процесуального кодексу України було виконано покладений на нього обов`язок повідомлення відповідача про розгляд справи шляхом направлення ухвал суду на адресу відповідача, зазначену в ЄДРПОУ, однак такі поштові відправлення були повернуті на адресу суду з відміткою «адресат відсутній». При цьому, суд згідно норм процесуального законодавства не зобов`язаний з`ясовувати причини проставлення відділенням поштового зв`язку таких відміток.

У свою чергу вчинення судом дій з повідомлення учасників справи про розгляд справи засобами мобільного зв`язку згідно з положеннями частини 9 статті 120 Господарського процесуального кодексу України не є обов`язком суду і здійснюється за наявності відповідної письмової заяви учасника справи та наявності у суду технічної можливості.

Усі інші доводи скаржника, окрім викладених у мотивувальній частині постанови, суд визнає такими, що не мають суттєвого впливу на прийняття рішення у даній справі та не спростовують правильних висновків суду першої інстанції про задоволення позову.

При цьому судом враховано, що Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення ЄСПЛ у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, пункт 29; рішення ЄСПЛ у справі «Серявін проти України» від 10 травня 2011 року, пункт 58).

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості, що скаржником зроблено не було.

Доводи апеляційної скарги відповідача не приймаються колегією суддів до уваги, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції, не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення місцевого господарського суду. Відповідачем не надано суду доказів, які б свідчили про необґрунтованість позовних вимог.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає рішення суду у даній справі обґрунтованим, прийнятим з додержанням норм матеріального та процесуального права та таким, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи, підстав для його скасування чи зміни не вбачається. Апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Розподіл судових витрат за подання зазначеної апеляційної скарги здійснено у відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли на рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Київської області від 29.11.2024 у справі №911/1705/24 залишити без змін.

Судовий збір за подання апеляційної скарги покласти на Фізичну особу-підприємця Гаджієва Сакіта Муту огли.

Матеріали справи №911/1705/24 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 02.06.2025 після виходу з лікарняного та відпустки судді Іоннікової І.А.

Головуючий суддя Ю.Б. Михальська

Судді І.А. Іоннікова

А.І. Тищенко