ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/1252/24

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Прядко О.В.,

за участю секретаря судового засідання: Толстокарової І.С.,

за участю представників сторін:

від позивача: Ковальов О.Р., виписка з ЄДР;

від відповідача: не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу

до Державного підприємства "ГРОЗИНСЬКЕ"

про стягнення 14682862,52 грн.

Процесуальні дії по справі.

Державна екологічна інспекція Поліського округу звернулась до Господарського суду Житомирської області з позовом до Державного підприємства "ГРОЗИНСЬКЕ" про стягнення 14682862,00 грн шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.

Ухвалою суду від 16.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 13.01.2025.

Відповідач відзив на позовну заяву у встановлений судом строк без поважних причин не подав.

Ухвалою суду від 13.01.2025 відкладено підготовче засідання на 12.02.2025.

Ухвалою суду від 12.02.2025 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 17.03.2025.

05.03.2025 до суду через підсистему "Електронний суд" від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів від 05.03.2025 (а.с.86-94).

Ухвалою суду від 17.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу №906/1252/24 до судового розгляду по суті, судове засідання (з урахуванням ухвали від 30.04.2025) призначено на 28.05.2025.

Відповідач повноважного представника в судове засідання не направив, хоча про дату, час та місце його проведення повідомлений завчасно та належним чином (а.с.100); будь-яких заяв із зазначенням причин такої неявки, клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності на адресу суду не надіслав.

Враховуючи викладене і те, що явка представника відповідача в судове засідання обов`язковою не визнавалась, а його неявка та неподання ним відзиву на позовну заяву не перешкоджають розгляду справи, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності останнього за наявними матеріалами, згідно з ч.9 ст.165, ст.202 ГПК України.

28.05.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення, відповідно до ст.240 ГПК України.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідач в порушення вимог лісового та природоохоронного законодавства допустив протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчій йому території, що призвело до незаконного вирубування дерев та, як наслідок, нанесення збитків навколишньому природному середовищу і тягне за собою встановлену законом відповідальність (а.с.1-7).

Відповідач правом подання відзиву на позовну заяву не скористався, жодних заперечень з приводу викладених у позовній заяві обставин не повідомив, хоча мав об`єктивну можливість скористатись відповідними процесуальними правами і надати докази в обґрунтування своєї позиції по суті заявлених вимог.

Представник позивача в судовому засіданні 28.05.2025 підтримав позов та просив задовольнити його у повному обсязі.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

28.04.2023 проведено інвентаризацію лісового фонду ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", в ході якої виявлено та встановлено, що ведення лісогосподарської діяльності в лісових масивах ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" Житомирської області здійснюється з грубим порушенням вимог чинного законодавства України у сфері ведення лісового законодавства, зокрема Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2007 №724 та Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995 №555 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 №756) (а.с.20-21).

ДЕІ Поліського округу у період з 20.06.2023 по 30.06.2023 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання - ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Підставами для проведення позапланового заходу (контролю) стали звернення ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" вих.№25 від 19.04.2023 (а.с.15), наказ Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України №384 від 02.06.2023 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю)» (а.с.15 на звороті - 16), доручення Державної екологічної інспекції України №670 від 16.06.2023 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю)» (а.с.1 на звороті -17), наказ ДЕІ Поліського округу №188-ОД від 19.06.2023 «Про здійснення заходів державного нагляду (контролю)» (а.с.17 на звороті - 18), направлення ДЕІ Поліського округу №5 від 19.06.2023 на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", що здійснює діяльність на території Коростенського району, Житомирської області, с. Грозине (а.с.18 на звороті - 19).

21.06.2023 представниками ДЕІ Поліського округу та ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" складено акт огляду місць використання лісових ресурсів (а.с.24-25).

30.06.2023 за результатами проведення ДЕІ Поліського округу позапланової перевірки щодо дотримання ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено акт №6 (а.с.46-59), у якому зафіксовано ряд виявлених порушень, а саме:

- п.4.ст.78, ст.69 Лісового кодексу України, при розробці СРВ 2022 року в кв. 5 вид. 9, на пл. 16,7 га., лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", здійснено незаконну порубку 1965 (одна тисяча дев`ятсот шістдесяти п`яти) дерев породи сосна, 81 (вісімдесяти одного) дерева породи дуб, 14 (чотирнадцяти) дерев породи береза та 4 (чотирьох) дерев породи осика в межах виділеної лісової ділянки, в результаті чого настали наслідки у вигляді незаконної порубки 1965 (одна тисяча дев`ятсот шістдесяти п`яти) дерев породи сосна, 81 (вісімдесяти одного) дерев породи дуб, 14 (чотирнадцяти) дерев породи береза та 4 (чотирьох) дерев породи осика;

- п.4 ст.78, ст.69 Лісового кодексу України, при розробці СРВ 2022 року в кв. 5 вид. 14, на пл. 2,6 га., лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", здійснено незаконну порубку 237 (двісті тридцяти семи) дерев породи сосна, 8 (восьми) дерев породи дуб та 2 (двох) дерев породи береза в межах виділеної лісової ділянки, в результаті чого настали негативні наслідки у вигляді незаконної порубки 237 (двісті шести) дерев пороли сосна, 8 (восьми) дерев породи дуб та 2 (двох) дерев породи береза;

- ст.ст, 64, 69 Лісового кодексу України, в кв. 5 вид. 8 на площі 2,3 га ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" виявлено незаконну порубку 347 (триста сорока семи) дерев породи береза та 10 (десяти) дерев породи вільха, здійснену в 2023 році, в результаті чого настали негативні наслідки у вигляді незаконної порубки 347 (триста сорока семи) дерев породи береза та 10 (десяти) дерев породи вільха;

- п.2 ПКМУ №761 від 23.05.2007, при розробці СРВ 2022 року в кв. 5 вид. 9, на пл. 16,7 га, лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", не проведено очищення лісосіки від порубкових решток способами і в строки; при розробці СРВ 2022 року в кв. 5 вид. 14, на пл. 2,6 га, лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", не проведено очищення лісосіки від порубкових решток способами і в строки;

- п.9.3 Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, в кв. 5 вид. 9, на пл. 16,7 га, СРВ 2022 року лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", виявлено та зафіксовано залишки необлікованої (незаконно зрубаної) лісопродукції в кількості 148,978 м3; в кв. 5 вид. 14 , на пл. 2,6 га, СРВ 2022 року лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", виявлено та зафіксовано залишки необлікованої (незаконно зрубаної) лісопродукції в кількості 14,296 м3;

- п.4, п.5 Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України; п.6, п.26 Санітарних правил в лісах України, ДП "ГРОЗИНСЬКЕ": лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 - відсутні первинні матеріали відводу дерев в рубку.

Також актом №6 від 30.06.2023 зафіксовано, що ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" в 2022 році здійснювались заходи з поліпшення санітарного стану лісів (вибіркові санітарні рубки). Перелік заходів з поліпшення санітарного стану лісів ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" був погоджений Державним спеціалізованим лісозахисним підприємством "Вінницялісозахист" та Житомирським обласним управлінням лісового та мисливського господарства.

На підставі Переліку заходів з поліпшення санітарного стану лісів, погодженого начальником Житомирського ОУЛМГ 07.02.2022 та директором ДСЛП «Вінницялісозахист» 01.02.2022, виписано та видано лісорубний квиток серії ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022, терміном до 31.12.2022 на проведення санітарних рубок вибіркових на території постійного лісокористувача ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" (а.с.22-23).

Державною екологічною інспекцією Поліського округу під час здійснення позапланового заходу встановлено, що первинні матеріали щодо обліку і таксації лісосік, призначених до рубки згідно лісорубного квитка ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 по ДП "ГРОЗИНСЬКЕ", - відсутні. Крім того, Інспекцією під час здійснення контролю за дотриманням законодавства під час відведення і таксації лісосік, а також огляду місць заготівлі деревини встановлено, що ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" під час розробки лісосіки СРВ - 2022 в кварталі 5 виділі 9 на площі 16,7 га, фактично заготовлено 855 м3 ліквідної деревини, а згідно лісорубного квитка ЖИ ЛРК №025413 дозволено до заготівлі 660 м3 ліквідної маси, що на 29,5% більше. Згідно даних програми 1С ЕОД в рапорті про рух лісопродукції (форма ЛГ - 6) по лісосіці СРВ - 2022 в кварталі 5 виділі 9 на площі 16,7 га, заготовлено та реалізовано 660,388 м3 ліквідної маси. Разом з тим за результатами перевірки виявлено та зафіксовано 148,978 м3 зрубаної та не вивезеної на лісосіці деревини (залишки). Під час розробки лісосіки СРВ - 2022 в кварталі 5 виділі 14 на площі 2,6 га, фактично заготовлено 106 м3 ліквідної деревини, а згідно лісорубного квитка ЖИ ЛРК №025413 дозволено до заготівлі 65 м3 ліквідної маси, що на 63% більше. Згідно даних програми 1С ЕОД в рапорті про рух лісопродукції (форма ЛГ - 6) по лісосіці СРВ - 2022 в кварталі 5 виділі 14 на площі 2,6 га, заготовлено та реалізовано 65,345 м3 ліквідної маси. Разом із тим за результатами перевірки виявлено та зафіксовано 14,296 м3 зрубаної та не вивезеної на лісосіці деревини (залишки). Під час розробки лісосіки СРВ - 2022 в кварталі 5 виділі 14 на площі 2,6 га, фактично заготовлено 106 м3 ліквідної деревини, а згідно лісорубного квитка ЖИ ЛРК №025413 дозволено до заготівлі 65 м3 ліквідної маси, що на 63% більше. Згідно даних програми 1С ЕОД в рапорті про рух лісопродукції (форма ЛГ - 6) по лісосіці СРВ - 2022 в кварталі 5 виділі 14 на площі 2,6 га, заготовлено та реалізовано 65,345 м3 ліквідної маси. Разом із тим за результатами перевірки виявлено та зафіксовано 14,296 м3 зрубаної та не вивезеної на лісосіці деревини (залишки). З огляду на вищевикладене, Інспекцією визнано роботу з відведення і таксації зазначених вище лісосік незадовільною у зв`язку з розходженням даних перевірки з даними відведення по ліквідному запасу на лісосіці. Враховуючи вищезазначене, лісорубний квиток ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022 не є дійсним, оскільки облік дозволених до відпуску запасів деревини не достовірний (а.с.49-50).

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 у справі №240/23518/23, яке набрало законної сили, задоволено адміністративний позов Державної екологічної інспекції Поліського округу до Державного підприємства "ГРОЗИНСЬКЕ" про визнання протиправними дій з видачі лісорубного квитка. Визнано протиправними дії Державного підприємства "ГРОЗИНСЬКЕ" з видачі лісорубного квитка від 26.04.2022 серії ЖИ ЛРК №025413 (а.с.88-90).

Рапорт про рух лісопродукції (форма ЛГ-6) знаходиться в матеріалах даної справи №906/1252/24 (а.с.42-43).

Факт порушення природоохоронного законодавства, а саме незаконну рубку дерев різних порід, зафіксовано в долучених до справи польових перелікових відомостях, які підписано посадовими особами ДЕІ Поліського округу та завідуючим лісового господарства ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" Осадчим В.В. (а.с.56-41).

З матеріалів даної справи також слідує, що ДЕІ Поліського округу з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час позапланової перевірки та зафіксованих актом перевірки №6 від 30.06.2023, було видано ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" припис №1/3,2 від 30.06.2023 (а.с.67-70).

ДЕІ Поліського округу зверталось до ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" з претензією №67/11-12 від 30.06.2023 про відшкодування у місячний термін шкоди, заподіяної державі незаконної порубкою дерев, у розмірі 14682862,52 грн (а.с.60-63).

Розрахунки розміру шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев, проведено відповідно до додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (а.с.64-66, з урахуванням а.с.43 на звороті - 45).

Окрім того, враховуючи виявлені порушення, ДЕІ Поліського округу було направлено до Житомирської обласної прокуратури лист №2158/3/2-06 від 30.06.2023 з проханням вжити заходів реагування шляхом внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України (а.с.71).

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, невизнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.11 ЦК України, однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно з п.8 ч.2 ст.16 ЦК України, до способів захисту прав і законних інтересів віднесено відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Частинами 1, 2 ст.1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Верховний Суд зазначає, що для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, необхідна наявність повного складу правопорушення: протиправної поведінки особи; шкоди (збитків); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла збитки.

Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Під шкодою слід розуміти, зокрема, зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Причинний зв`язок, як елемент складу цивільного правопорушення, виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, а отже доведенню підлягає факт того, що його протиправні дії є причиною, а шкода - наслідком такої протиправної поведінки.

Отже суди, розглядаючи спори про стягнення збитків, мають встановлювати обставини щодо наявності усіх елементів складу правопорушення в їх сукупності.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Отже, при зверненні з позовом про стягнення шкоди, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами протиправність (неправомірність) поведінки заподіювача шкоди, наявність шкоди та їх розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, а відповідач зі свого боку має доводити відсутність своєї вини у заподіянні шкоди.

Відсутність хоча б одного із перелічених елементів, що утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.

Слід зазначити, що господарський суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди, оцінюючи надані сторонами докази.

Відносини, які стосуються володіння, користування та розпоряджання лісами і спрямовуються на забезпечення охорони, відтворення та стале використання лісових ресурсів з урахуванням екологічних, економічних, соціальних та інших інтересів суспільства, (лісові відносини) регулюються, зокрема, ЛК України.

За приписами ст.19 ЛК України, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель; забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства.

Положеннями ст.63 ЛК України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п.5 ч.1 ст.64 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу (ч.5 ст.86 ЛК України).

Отже організація і забезпечення охорони та захисту лісів, що передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на, зокрема, постійних лісокористувачів.

Основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу (ст.90 ЛК України).

За приписами ст.105 ЛК України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у, зокрема, незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Відповідно до ч.1 ст.107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Системний аналіз положень ст.86, п.1 ч.2 ст.105, ст.107 ЛК України дає підстави для висновку про те, що у випадку порушення вимог щодо організації охорони і захисту лісів, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, до того ж підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому неважливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. При цьому, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами (аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі №909/976/17, постановах Верховного Суду, зокрема, від 19.09.2018 у справі №925/382/17, від 09.12.2019 у справі №906/133/18, від 20.02.2020 у справі №920/1106/17, від 30.11.2021 у справі №926/2174/20, від 18.05.2023 у справі №914/669/22, від 23.01.2025 у справі №914/669/22, від 30.01.2025 у cправі №907/48/24).

Для покладення на постійного лісокористувача обов`язку з відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу через незабезпечення охорони і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території, першочерговим є з`ясування обставини щодо встановлення факту порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, тобто у даному випадку здійснення незаконної порубки дерев.

Відповідач - ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" є постійним лісокористувачем відповідно до ст.17 ЛК України, що ним не заперечується, а отже обов`язок щодо охорони лісів від незаконних рубок та обов`язок дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів покладено саме на відповідача.

Із системного аналізу вищенаведених норм чинного законодавства, встановлених судом фактичних обставин та наявних у справі доказів слідує, що відповідач як постійний лісокористувач, в порушення вимог ст.ст. 19, 63, 64, 86, 89, 90 ЛК України, не забезпечив належне виконання покладених на нього обов`язків, допустив протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконного вирубування на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування третіми (невстановленими) особами дерев.

З приводу здійснення ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" в 2022 році заходів з поліпшення санітарного стану лісів (вибіркові санітарні рубки), що було зафіксовано актом №6 від 30.06.202З, суд зазначає таке.

Статтею 65 ЛК України передбачено, що використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.

В силу положень ст.69 ЛК України, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом.

Згідно з п.п.2, 4 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 за №761, лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи очищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню; ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів. Лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки.

За приписами п.2 постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил поліпшення якісного складу лісів" від 12.05.2007 за №724, під час проведення рубок формування і оздоровлення лісів застосовуються такі рубки: догляду, санітарні, лісовідновні, переформування, пов`язані з реконструкцією, ландшафтні.

Відповідно до п.12, 13 Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995 № 555 (надалі - Санітарні правила), вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп. Власники лісів, постійні лісокористувачі призначають на основі матеріалів лісовпорядкування, лісопатологічних обстежень та повідомлень про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень вибіркові санітарні рубки, про що інформують обласну, Київську та Севастопольську міські держадміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган місцевого самоврядування, на території якого зростають насадження, що потребують вибіркової санітарної рубки.

Таким чином, підставою для рубок формування та оздоровлення лісів є матеріали лісовпорядкування, а спеціальним дозволом для таких рубок є лісорубний квиток.

Суд враховує, що ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" всупереч нормам чинного законодавства, при відсутності визначених законом дозвільних документів на затвердження лімітів та дозволу на проведення санітарних рубок вибіркових на підставі переліку заходів з поліпшення санітарного стану лісів, погодженого начальником Житомирського ОУЛМГ та директором ДСЛП «Вінніцялісозахист», виписано та видано лісорубний квиток серії ЖИ ЛРК №025413 від 26.04.2022, терміном до 31.12.2022 на проведення санітарних рубок вибіркових на території постійного лісокористувача ДП "ГРОЗИНСЬКЕ".

ДП "ГРОЗИНСЬКЕ" протиправно видано лісорубний квиток від 26.04.2022 серії ЖИ ЛРК №025413, оскільки такий видано без отримання дозволу та за відсутності затвердженого ліміту на використання природних ресурсів, що в свою чергу, потягло незаконну рубку дерев. Докази, які б підтверджували, що на час видачі оскарженого лісорубного квитка від 26.04.2022 серії ЖИ ЛРК №025413 затверджено ліміт на використання природних ресурсів та відповідні органи державної влади надали дозвіл на спеціальне використання природних ресурсів, відсутні.

Вказані обставини встановлені рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 03.03.2025 у справі №240/23518/23, яке набрало законної сили, а відтак, в силу ч.4 ст.75 ГПК України, повторного доказування у даній справі не потребують.

Відповідно до ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; в) здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; г) застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; д) збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; е) здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб; є) здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами (ст.34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Недотримання відповідачем нормативно визначених правил збереження лісу є протиправною формою поведінки, в результаті якої була проведена рубка дерев.

Наслідком протиправної поведінки відповідача є шкода, заподіяна лісу в результаті проведення вирубки дерев, не призначених у рубку. Така шкода перебуває у безпосередньому причинному зв`язку із протиправною поведінкою відповідача, адже її заподіяння зумовлено невиконання ним обов`язкових умов щодо збереження лісу.

Розмір шкоди, заподіяний лісу, визначається на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу".

Загальний розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу у результаті зафіксованої перевіркою незаконної рубки дерев у кварталі 5 виділі 8 на площі 2,3 га (357 дерев), кварталі 5 виділ 14 на площі 2,6 га (247 дерев), кварталі 5 виділ 9 на площі 16,7 га (2064 дерев), згідно з розрахунком, що проведений ДЕІ Поліського округу відповідно до постанови КМУ від 23.07.2008 за №665, склав 14682862,52 грн (а.с.64-66).

У матеріалах справи наявні усі необхідні відомості для встановлення дійсного розміру шкоди, заподіяної лісу.

Разом із тим відповідач не подав до суду доказів на спростування шкоди у заявленому розмірі.

Вина відповідача у здійсненні незаконної рубки дерев презюмується та ним не спростована, адже, відповідно до п.п.1, 2 ч.2 ст.19, п.5 ч.1 ст.64 Лісового кодексу України, він як постійний лісокористувач не виконав свого обов`язку щодо здійснення охорони лісу від незаконних рубок та дотримання правил і норм використання лісових ресурсів.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність повного складу цивільного правопорушення та правових підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно з положеннями ч.ч. 1, 2, 4 ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Зокрема, місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюється за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини 2 статті 67-1 цього Кодексу), зокрема, є 30% грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності (п.7 ч.3 ст.29 БК України).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.69-1 БК України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70% грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50%, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20%, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70%.

Шкода, заподіяна лісу, відповідно до вимог чинного законодавства, підлягає відшкодуванню до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища місцевих бюджетів і використовується для відтворення лісів, підвищення їх продуктивності, проведення лісогосподарських заходів та утримання лісів у належному санітарному стані. Ненадходження зазначених коштів негативно впливає на реалізацію заходів щодо відтворення лісових ресурсів.

Станом на момент вирішення даного спору матеріали справи не містять доказів відшкодування відповідачем шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, в сумі 14682862,52 грн.

Відповідно до приписів ч.ч.1, 3 ст.13 та ч.1 ст.74 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Положеннями ст.ст.76, 77, 79, 86 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що вимога позивача про відшкодування відповідачем шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, в сумі 14682862,52 грн є доведеною, обґрунтованою, відповідачем не спростованою, а відтак підлягає задоволенню у повному обсязі. Стягнення шкоди на користь держави має здійснюватись відповідно до приписів п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69-1 БК України з розподілом до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Коростенської міської територіальної громади Житомирської області.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до ст.129 ГПК України, враховуючи висновок суду про задоволення позову та приймаючи до уваги направлення позовної заяви в електронній формі через підсистему "Електронний суд" ЄСІКС, судовий збір покладається на відповідача в сумі 176194,34 грн (14682862,52 х 1,5% х 0,8, де 14682862,52 грн - ціна позову; 1,5% - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру; 0,8 - передбачений ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору).

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити у повному обсязі.

2. Стягнути з Державного підприємства "ГРОЗИНСЬКЕ" (с. Грозине, Коростенський р-н, Житомирська обл., 11542, ) на користь держави до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Коростенської міської територіальної громади Житомирської області (р/р (ІВАN): UA0006827, , ГУК у Житомирській обл./ ТГ м. Коростень, 24062100, банк отримувача Казначейство України) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, в сумі 14682862,52 грн.

3. Стягнути з Державного підприємства "ГРОЗИНСЬКЕ" (с. Грозине, Коростенський р-н, Житомирська обл., 11542, ) на користь Державної екологічної інспекції Поліського округу (вул. Леха Качинського, буд. 12-А, м. Житомир, Житомирська обл., 10014, ) 176194,34 грн судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 09.06.25

Суддя Прядко О.В.

Друк: 1 - у справу; - сторонам (до ел.каб.).