ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"06" червня 2025 р. Справа № 924/524/25

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Субботіної Л.О., розглянувши заяву про забезпечення позову у справі

за позовом заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Хмельницької міської ради м. Хмельницький

до Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" м.Хмельницький

про стягнення 870080,81 грн

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Хмельницької області 26.05.2025 надійшла позовна заява заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Хмельницької міської ради до Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" про стягнення 870080,81 грн. В обґрунтування позовних вимог прокурор вказує, що відповідач не сплатив до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайова участь) у встановленому законом порядку та розмірі. Зважаючи на норми абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", розмір пайової участі, який на підставі ч. 1 ст. 1212 Цивільного кодексу України підлягає стягненню із відповідача до бюджету на користь позивача, становить 870080,81 грн. Оскільки позивач не вживав дій, спрямованих на захист інтересів держави, то заступник керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького на підставі ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" звернувся до суду із даним позовом.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2025 вказану позовну заяву передано для розгляду судді Субботіній Л.О.

Ухвалою суду від 29.05.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №924/524/25 та призначено підготовче засідання на 14:30 год. 30 червня 2025 року.

До суду 05.06.2025 від заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького надійшло клопотання про забезпечення позову, згідно з яким останній просить накласти арешт на грошові кошти, що належать Громадській організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю", як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово - кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать Громадській організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" у межах суми позовних вимог на загальну суму 870 080,81 гривень. В обґрунтування клопотання зазначає, що станом на момент подання вказаної заяви за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за відповідачем не зареєстровано жодного об`єкта нерухомого майна. Згідно витягу з Державного реєстру, за відповідачем зареєстровано лише право постійного користування на земельні ділянки комунальної власності у м. Хмельницькому з кадастровими номерами: :17:003:0070 площею 0,49 га по вул. Залізняка 1-Б (де здійснено будівництво, однак не сплачено кошти пайової участі, що і становить предмет даної справи); :01:006:0082 площею 0,1942 га по вул. Грушевського 74/1; :01:006:0083 площею 0,19 га по вул. Грушевського 66/2. Зазначена у реєстрі актуальна інформація свідчить про той факт, що земельні ділянки з кадастровими номерами :01:006:0082 та :01:006:0083 отримані відповідачем від Хмельницької міської ради у 2020 році також для здійснення будівництва та обслуговування багатоквартирних житлових будинків. Про намір здійснення забудови вказаних земельних ділянок свідчить отримана прокурором інформація з Єдиної державної електронної системи в сфері будівництва. Зокрема встановлено, що 10.03.2025 ГО "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" подало до уповноваженого органу Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради заяву на отримання містобудівних умов та обмежень для здійснення будівництва 14-ти поверхового 56-ти квартирного житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0083 по вул. Грушевського 66/2. Однак, у зв`язку із невідповідністю намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, Управлінням 17.03.2025 прийнято рішення про відмову у видачі таких містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва. У зв`язку із викладеним, прокурор клопоче перед судом про застосування заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на грошові кошти. Таке клопотання мотивоване тим, що будь-який намір здійснення нового будівництва на земельних ділянках комунальної власності, об`єктивно супроводжується фінансовою спроможністю замовника на його виконання. Крім того, у разі задоволення позову у справі про стягнення грошових коштів, боржник матиме як можливість, так і безумовну збалансованість інтересів з органом місцевого самоврядування, зокрема, розрахуватись із позивачем, без застосування процедури звернення стягнення на майно боржника. За таких умов, з урахуванням правових висновків Верховного Суду, що викладені у постановах від 03.03.2023 у справі № 905/448/22, від 15.09.2023 у справі № 916/2359/23, від 07.04.2023 у справі № 910/8671/22, на обґрунтування своєї позиції щодо нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном, прокурор не надає суду інших доказів щодо таких очевидних речей.

При розгляді заяви заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького про забезпечення позову суд враховує наступне.

Інститут забезпечення позову є одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту.

Тобто забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

Порядок забезпечення позову врегульовано положеннями глави 10 розділу І Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Згідно зі ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Питання задоволення заяви про застосування заходів забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку окремо, виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити висновок про те, що невжиття таких заходів матиме наслідки, визначені у ч. 2 ст. 136 ГПК України.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 4 ст. 137 ГПК України).

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати у результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18).

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту.

Передумовою забезпечення позову є обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову, що гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову заявленим позивачем вимогам, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (заявника).

Аналогічні висновки наводяться у постановах Верховного Суду від 21.12.2021 у справі № 910/10598/21, від 28.08.2023 у справі № 906/304/23 та інших.

Як вбачається із матеріалів справи, заступник керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Хмельницької міської ради просить вжити заходи забезпечення поданої позовної заяви до Громадської організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" про стягнення 870080,81 грн.

Отже, виконання судового рішення, прийнятого за результатами розгляду вищевказаної позовної заяви (за умови її задоволення) безпосередньо залежить від того, чи матиме відповідач - Громадська організація "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" необхідну суму грошових коштів.

У цьому контексті варто зауважити, що у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача у будь-який момент як розпорядитися коштами, що знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що у майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За наведених умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача у будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін. Такого висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду в постанові від 03.03.2023 у справі № 905/448/22.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 06.12.2023 у справі № 917/805/23, від 11.10.2023 у справі № 916/409/21, від 15.09.2023 у справі № 916/2359/23, від 08.08.2023 у справі №922/1344/23, від 27.04.2023 у справі № 916/3686/22, від 22.04.2024 у справі № 922/3929/23, від 30.10.2024 у справі № 905/825/24, від 07.01.2025 у справі № 910/1/21, від 13.01.2025 у справі № 904/3751/24, що свідчить про усталеність судової практики з цього питання.

Також Об`єднана палата Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду в постанові від 03.03.2023 у справі № 905/448/22 зазначила, що виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язане з обставинами наявності у боржника присудженої до стягнення суми заборгованості.

Відтак, стала та актуальна практика Верховного Суду покладає на заявника необхідність обґрунтування підстав, які можуть утруднити чи унеможливити виконання судового рішення у разі задоволення позову (таким обґрунтуванням можуть бути, наприклад, значна сума стягнення, відсутність інформації з Реєстрів про існування у відповідача нерухомого майна, на яке може бути звернуто стягнення в достатньому розмірі, існування великої кількості судових проваджень щодо відповідача, де останній є боржником тощо), однак визначає, що такі обґрунтування не обов`язково мають бути доведеними доказами вчинення боржником дій, спрямованих на утруднення виконання судового рішення (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо).

Суд враховує, що згідно з долученої до заяви про забезпечення позову інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №420763648 від 02.04.2025, Громадська організація "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" не має у власності об`єктів нерухомого майна; за відповідачем зареєстровано на праві постійного користування лише земельні ділянки комунальної власності у м. Хмельницькому з кадастровими номерами: :17:003:0070 площею 0,49 га по вул. Залізняка 1-Б; :01:006:0082 площею 0,1942 га по вул. Грушевського 74/1; :01:006:0083 площею 0,19 га по вул. Грушевського 66/2, цільове призначення зазначених ділянок для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку, що відображено також у рішенні позачергової сорок шостої сесії Хмельницької міської ради № 40 від 07.10.2020.

Відповідно до відомостей із Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, 10 березня 2025 року відповідач подав до Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради заяву на отримання містобудівних умов та обмежень для здійснення будівництва 14-ти поверхового 56-ти квартирного житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером :01:006:0083 по вул. Грушевського 66/2.

Рішенням Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради від 17.03.2025 відмовлено у видачі містобудівних умов та обмежень, в зв`язку з невідповідністю намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Усі вищевикладені обставини свідчать про наявність у відповідача наміру здійснювати будівництво на земельних ділянках комунальної власності, що буде супроводжуватися фінансовими витратами та може призвести до неможливості виконання судового рішення у даній справі (у разі задоволення позову).

При цьому суд враховує, що розмір коштів, які просить стягнути прокурор на користь Хмельницької міської ради з відповідача, є досить значним.

У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.03.2023 у справі № 905/448/22 зазначено, що бездіяльність відповідача, яка виражається у невиконанні взятих на себе грошових зобов`язань, по суті є формою ухилення від виконання такого зобов`язання, яка свідчить про потенційну можливість ухилення останнього від виконання і судового рішення у разі задоволення позовних вимог позивача.

Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову (аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №910/12404/21).

Суд зазначає, що виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення вимог, безпосередньо пов`язано з обставинами наявності у відповідачів присудженої до стягнення суми коштів. Арешт грошових коштів відповідачів має на меті подальше звернення стягнення на такі кошти у разі задоволення позову.

Вжиття таких заходів забезпечення позову є додатковою гарантією для позивача того, що рішення суду у разі задоволення позову буде реально виконане та позивач отримає задоволення своїх вимог.

Також приймається до уваги, що у випадку арешту коштів, таке майно залишається у власності відповідача з метою недопущення здійснення розпорядження ним й уникнення виконання судового рішення у майбутньому.

Такий захід забезпечення позову не позбавляє відповідача його права на підприємницьку діяльність, отримання доходів, не перешкоджає займатися господарською діяльністю, а лише обмежує його право на період дії таких заходів вільно користуватися грошовими коштами в межах ціни позову.

З огляду на викладене, враховуючи, що заходи забезпечення позову застосовуються виключно до закінчення розгляду справи, з урахуванням обмежених строків судового розгляду, суд доходить висновку, що вжиття саме таких заходів є обґрунтованим, адекватним позовним вимогам та жодним чином не призведе до порушення прав та законних інтересів відповідача, натомість забезпечить збереження балансу інтересів сторін, що узгоджується із критеріями розумності, обґрунтованості та адекватності.

Таким чином, дослідивши викладені прокурором доводи і надані на підтвердження цих доводів докази, суд дійшов висновку щодо розумності, обґрунтованості вимог заявника, наявності зв`язку між заходом забезпечення позову і предметом заявлених вимог, та вважає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, які належать Громадській організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" в межах суми заборгованості, може значно ускладнити або навіть зробити неможливим виконання рішення суду у випадку задоволення позову. Визначені заявником заходи забезпечення позову гарантуватимуть виконання рішення суду у випадку задоволення вимог та ефективний захист оспорюваних прав та інтересів боржника.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького про забезпечення позову.

Приписами ч. 6 ст. 140 ГПК України визначено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 136, 137, 138-140, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти від 05.06.2025 задовольнити.

2. Накласти арешт на грошові кошти, що належать Громадській організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" (29000, м. Хмельницький, вул. Чорноострівська, буд.10 кв. 2, ), як в національній валюті (гривня), так і в іноземній валюті, що містяться на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово - кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать Громадській організації "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" в межах суми позовних вимог, які становлять 870 080,81 грн.

3. За даною ухвалою:

Стягувач: Окружна прокуратура міста Хмельницького (м. Хмельницький, вул. Проскурівська, 63, код ЄДРПОУ ).

Боржник: Громадська організація "Всеукраїнське об`єднання осіб з інвалідністю "За Україну, за її волю" (29000, м. Хмельницький, вул. Чорноострівська, буд.10, кв. 2, ).

Ухвала є виконавчим документом і підлягає виконанню в порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження".

Ухвала набирає законної сили 06.06.2025 та дійсна для пред`явлення до виконання по 06.09.2025.

Ухвала може бути оскаржена до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 254-259 ГПК України.

Суддя Л.О. Субботіна