ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

04.06.2025м. ДніпроСправа № 904/2893/25

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Дичко В.О., розглянувши заяву Дніпровської міської ради про забезпечення позову (з додатками) до подання позовної заяви у справі № 904/2893/25,

особи, які можуть отримати статус учасника справи:

позивач: Дніпровська міська рада (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп.Дмитра Яворницького, буд. 75, )

відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" (65003, Одеська область, м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, буд. 72, )

за позовом про стягнення 1 331 353,81 гривень

Суддя Дичко В.О.

Без участі представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Дніпровська міська рада до подання позовної заяви до Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" про стягнення безпідставно збережених коштів у сумі 1331353,81 грн звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт у межах суми стягнення 1 331 353,81грн на:

- нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект", а саме: автозаправну станцію (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), що складається з будівлі операторської літ. А-1 площею 62,4 кв.м, навісу літ. Б, паливо-роздавальної колонки № 1, 2, ємностей для зберігання паливно-мастильних матеріалів № 3-6, підпірної стінки № 7, оглядового колодязя рівня ґрунтових вод № 8, блискавкозахисту № 9, 13, цінового табло № 10, ємності для зберігання зріджених вуглеводневих газів № 11, колонки газороздавальної № 12, очисних споруд № 14-17, замощення № I-III, за адресою: м.Дніпро, просп. Івана Мазепи, буд. 1Д;

- грошові кошти, що обліковуються на розрахункових рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект".

Заява про забезпечення позову обґрунтована тим, що предметом спору є стягнення до місцевого бюджету Дніпровської міської ради значної суми коштів у сумі 1 331 353,81 грн, від сплати яких відповідач упродовж тривалого часу ухиляється.

Дніпровська міська рада вважає, що існує реальна загроза утруднення виконання рішення, якщо воно буде ухвалене на користь позивача, оскільки нерухомість, розміщена на земельній ділянці, може бути відчужена, а грошові кошти - виведені з рахунків.

Разом з тим, заявник зазначає, що піддані арешту грошові кошти обмежуються розміром суми стягнення, а арешт майна має стосуватися майна, що належить до предмета спору.

Дніпровська міська рада з метою обґрунтування застосування саме заходів забезпечення позову у виді накладення арешту на нерухоме майно та грошові кошти на рахунках указує, що обрані заходи забезпечення позову не порушують права відповідача, є пропорційними, обґрунтованими, співмірними та адекватними, сприятимуть ефективному поновленню порушених прав у разі задоволення позову.

Також заявник зазначає, що розмір грошових коштів, на які необхідно накласти арешт, визначається розміром безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :08:642:0001, на якій розташоване нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект", та становить значний розмір, а саме: 1 331 353,81 гривень.

Крім того, Дніпровська міська рада вказує, що забезпечення позову в даній справі не може призвести до збитків для відповідача або третіх осіб, оскільки вжиття таких заходів не матиме фактичних обмежень у роботі. у зв`язку з чим підстави для застосування зустрічного забезпечення відсутні.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Зі змісту цієї норми вбачається, що під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову, як накладення арешту на майно або грошові кошти, суд має виходити з того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватись та розпоряджатись майном або грошовими коштами, а тому може застосуватись у справі, у якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (іншого речового права) на майно, витребування (передачу) майна або про стягнення грошових коштів.

Під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

На підставі ч. 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

У п.п. 47-48 постанови від 24.04.2024 у справі № 754/5683/22 Велика Палата Верховного Суду вказала, що при розгляді заяви про забезпечення позову ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3)співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами.

Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (п. 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту.

Під час вирішення питання про забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості поданої позовної заяви є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Предметом позову визначено стягнення безпідставно збережених коштів у сумі 1331353,81 грн за використання земельної ділянки площею 0,0920 га з кадастровим номером :08:642:0001 за місцезнаходженням: м. Дніпро, просп. Івана Мазепи, 1Д.

Ураховуючи вищевикладене, Дніпровська міська рада позбавлена можливості використати фактично належні їй грошові кошти на користь мешканців міста.

Суд звертає увагу, що позовна заява буде спрямована, перш за все, на задоволення потреб територіальної громади міста Дніпра.

З огляду на це, беручи до уваги можливість вибуття з власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" у будь-який момент нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці площею 0,0920 га з кадастровим номером :08:642:0001 за адресою: м. Дніпро, просп. Івана Мазепи, 1Д, господарський суд дійшов висновку про необхідність застосування заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить відповідачу та знаходиться в нього, без обмеження/позбавлення права користування цим майном.

Невжиття цього заходу забезпечення позову до вирішення справи по суті й набрання законної сили судовим рішенням може істотно ускладнити в разі задоволення позовної заяви поновлення порушених прав та інтересів, за захистом яких звернеться Дніпровська міська рада, призвести до зміни власника нерухомого майна та вплинути на виконання такого рішення.

Подібний за змістом правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 490/6312/19, від 21.12.2020 у справі № 487/5726/19.

У випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

Подібну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від 09.06.2023 у справі № 37з-23, від 21.09.2023 у справі № 922/1856/23, від 11.12.2023 у справі №904/1934/23 та від 07.11.2024 у справі № 915/538/24.

Також за правовим висновком, викладеним у п. 24 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2023 у справі №905/448/22, виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язане з обставинами наявності у боржника присудженої до стягнення суми заборгованості. Заборона відчуження або арешт майна, які накладаються судом для забезпечення позову про стягнення грошових коштів, мають на меті подальше звернення стягнення на таке майно у разі задоволення позову.

При цьому обраний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Можливість накладення арешту на майно, не обмежуючись грошовими коштами відповідача, в порядку забезпечення позову у спорі про стягнення грошових коштів є для позивача додатковою гарантією того, що рішення суду у разі задоволення позову буде реально виконане та позивач отримає задоволення своїх вимог.

Крім того, у разі задоволення позову у справі про стягнення грошових коштів боржник матиме безумовну можливість розрахуватись із позивачем, за умови наявності у нього грошових коштів у необхідних для цього розмірах, без застосування процедури звернення стягнення на майно боржника.

Аналогічний правовий висновок про те, що у справах, де предметом спору є стягнення грошових коштів, накладення арешту на нерухоме майно є належним видом забезпечення позову, викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18, постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.06.2022 у справі № 908/2382/21.

Ненакладення арешту на нерухоме майно відповідача надалі унеможливить виконання судового рішення, що, у свою чергу, призведе до порушення принципу обов`язковості судового рішення, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України.

Отже, накладення арешту на належне відповідачу на праві власності нерухоме майно буде співмірним заходом забезпечення позову про стягнення з нього грошових коштів.

Разом з тим, накладення арешту на грошові кошти боржника в межах суми стягнення співвідноситься з предметом позову про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки. Крім того, існує зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позову, а тому вжиття судом такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити фактичне виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Суд звертає увагу, що у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент розпорядитися грошовими коштами, які знаходяться на його рахунках, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалено на користь позивача. За таких обставин вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" у будь-який момент розпорядитися належними йому грошовими коштами) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає достатньо обґрунтованим припущення, що ненакладення арешту на грошові кошти відповідача в межах суми стягнення в розмірі 1331353,81 грн може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позовної заяви Дніпровської міської ради.

Здійснивши оцінку адекватності обраних заявником заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно та грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" у межах суми стягнення в розмірі 1 331 353,81 грн, суд дійшов висновку, що запропоновані заходи забезпечення позову не призведуть до невиправданого обмеження майнових прав боржника, оскільки грошові кошти та нерухоме майно фактично залишаться у володінні Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект", а буде обмежено лише можливість розпоряджатися ними на час розгляду справи в суді.

З урахуванням вищевикладеного, матеріалами заяви про забезпечення позову підтверджено існування реальної загрози ефективному захисту порушених інтересів територіальної громади м. Дніпро у випадку незастосування заходів забезпечення позову. Такі заходи є достатніми, адекватними та співмірними до суми стягнення в розмірі 1331353,81 гривень.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Наразі суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Згідно з ч. 1 ст. 144 Господарського процесуального кодексу України ухвала господарського суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Керуючись статтями 86, 136-140, 144, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Дніпровської міської ради (вх. № зз-45/25 від 02.06.2025) про забезпечення позову до подання позовної заяви - задовольнити.

2. Накласти арешт у межах суми стягнення в розмірі 1 331 353,81 грн (один мільйон триста тридцять одна тисяча триста п`ятдесят три гривні 81 копійка) на нерухоме майно - автозаправну станцію загальною площею 62,4 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп. Івана Мазепи, буд. 1д, що належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" (65003, Одеська область, м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, буд. 72, ).

3. Накласти арешт на грошові кошти в національній валюті України (гривня), що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" (65003, Одеська область, м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, буд. 72, ), які знаходяться в банківських установах на рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" (65003, Одеська область, м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, буд. 72, ), у межах суми стягнення в розмірі 1 331 353,81 грн (один мільйон триста тридцять одна тисяча триста п`ятдесят три гривні 81 копійка).

Стягувач: Дніпровська міська рада (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп. Дмитра Яворницького, 75, )

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "Скай Проект" (65003, Одеська область, м. Одеса, вул. Чорноморського козацтва, буд. 72, )

Ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом, набирає законної сили з дати її постановлення та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".

Дата набрання ухвалою законної сили - 04.06.2025.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить три роки - до 05.06.2028.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню незалежно від пред`явлення до примусового виконання.

Учасники судового процесу мають право звернутися до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову повністю чи частково.

Ухвала суду може бути оскаржена у строк та в порядку, передбачені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження ухвали суду про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя В.О. Дичко