ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.06.2025 Справа №905/8/25

Суддя Господарського суду Донецької області Хабарова М.В., розглянувши матеріали справи

За позовомЗаступника керівника Бахмутської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави
в особіДержавної екологічної інспекції у Донецькій області
доДержавного підприємства «Торецьквугілля»
в особіВідокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля»
провідшкодування шкоди у розмірі 104 229,01 грн

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник керівника Бахмутської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до Державного підприємства «Торецьквугілля» в особі Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства у розмірі 104229,01 грн.

Позов обґрунтований тим, що відокремленим підрозділом «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» в результаті порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів за період 01.01.2020-31.12.2020, а саме, внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами в річку Кривий Торець басейну річки Сіверський Донець, заподіяно державі збитки у загальному розмірі 104229,01 грн.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 10.01.2025 позовну заяву залишену без руху; зобов`язано заступника керівника Бахмутської окружної прокуратури Донецької області надати суду: письмові пояснення та обґрунтування щодо визначення відповідачів у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України, а також письмові пояснення стосовно прохальної частини позовної заяви з урахуванням визначення відповідачів у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України.

17.01.2025 через систему «Електронний суд» від прокуратури надійшла заява про усунення недоліків, у якій вірно визначено відповідача - Державне підприємство «Торецьквугілля» в особі Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля», зазначено, що у первісному позові поданому через систему «Електронний суд» прокурором було зазначено два відповідача через відсутність технічної можливості в системі зазначити одного відповідача в особі відокремленого підрозділу, а також виправлено допущені помилки в прохальній частині позову, тому з метою усунення недоліків при написанні позовної заяви прокурором складено та додано позовну заяву в новій редакції.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 21.01.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №905/8/25, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників сторін.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 18.03.2025 відмовлено у задоволенні клопотання прокурора про залучення до розгляду у справі Торецької міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

Стосовно повідомлення відповідача про розгляд справи суд зазначає наступне.

Згідно відповіді №773354 від 06.09.2024 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідач зареєстрований у м.Торецьк. Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 №376, Торецька міська територіальна громада за винятком с-ще Озарянівка, с-ще Курдюмівка, с-ще Шуми, с. Юр`ївка з 07.08.2024 відноситься до територій активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси. Згідно інформації з сайту Укрпошти, поштові відділення у м. Торецьк не функціонують. Таким чином, направлення ухвали про відкриття провадження від 21.01.2025 відповідачу засобами поштового зв?язку неможливе.

З метою необхідності забезпечення прав осіб на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою забезпечення реалізації процесуального права відповідача на подання відзиву на позов, судом було розміщено оголошення на сайті Господарського суду Донецької області для відповідача, в якому було повідомлено зміст ухвали від 21.01.2025.

Судом було також надіслано відповідачу ухвалу про відкриття провадження на електронну пошту, а саме: (вказана електронна пошта зазначена позивачем на титульному аркуші позовної заяви та міститься в матеріалах справи).

Крім того, судом здійснювалась телефонограма відповідачу від 24.01.2025 за номером телефону, який міститься в матеріалах справи. Однак, телефонограму відповідачу судом не вдалось передати, оскільки не вдалося встановити зв?язок.

Згідно з ч. 5 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Таким чином, ухвали суду у даній справі були внесені до АСДС та автоматично направлені та доставлені до електронного кабінету Державного підприємства «Торецьквугілля», що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку. Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

У відповідності до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 30.08.2022 у справі № 459/3660/21, довідка про доставку документа в електронному вигляді до «Електронного кабінету» є достовірним доказом отримання адресатом судового рішення.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, відповідач станом на день прийняття рішення не реалізував своє право на подання відзиву, будь-яких заяв чи клопотань як по суті справи, так і з приводу процесуальних питань від відповідача не надходило.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» та станом на даний час строк дії воєнного стану продовжено.

В той же час, судом враховано, що ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Тобто, навіть в умовах воєнного стану конституційне право особи на судовий захист не може бути обмеженим.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

З наведених приписів закону вбачається, що запровадження військового стану у країні не може слугувати самостійною та достатньою підставою для відтермінування вирішення спору (не здійснення розгляду справи).

При цьому, від відповідача впродовж всього строку розгляду Господарським судом Донецької області справи №905/8/25 не надходило будь-яких повідомлень щодо обставин неможливості подати відзив на позов.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (п. 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Враховуючи достатність часу, наданого сторонам для подачі доказів в обґрунтування своїх позицій у справі, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, господарським судом, в межах наданих йому повноважень, сторонам створені усі належні умови для надання доказів.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, Господарський суд Донецької області

ВСТАНОВИВ:

Державна екологічна інспекція у Донецькій області діє на підставі Положення про Державну екологічну інспекцію у Донецькій області, затвердженого наказом №20 від 20.02.2023.

Державна екологічна інспекція у Донецькій області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Донецької області (п. 1 розділу І Положення).

Відповідно до пункту 2 розділу II Положення, інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установам та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами нерезидентами вимог законодавства про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо: виконання державних цільових, міждержавних та регіональних програм використання і охорони вод, відтворення водних ресурсів; наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; права державної власності на води; ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів; дотримання встановленого режиму господарської діяльності у зонах санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, водоохоронних зонах, прибережних захисних смугах, смугах відведення та берегових смугах водних шляхів, очисних та інших водогосподарських споруд і технічних пристроїв; здійснення водокористувачами заходів із запобігання забрудненню водних об`єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з їх території; здійснення заходів з економного використання водних ресурсів; використання води (водних об`єктів) відповідно до цілей та умов їх надання водокористувачам; здійснення погоджених у встановленому порядку технологічних, лісомеліоративних, гідротехнічних та інших заходів щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених зворотних вод (стічні, шахтні, кар`єрні, дренажні води); проведення робіт, пов`язаних із ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води; дотримання екологічних вимог під час проектування, розміщення, будівництва нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів; здійснення заходів, пов`язаних із запобіганням шкідливій дії води і ліквідацією її наслідків; дотримання регламентів скидання промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод з накопичувачів, норм і правил експлуатації технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибоводні ставки, ставкивідстійники та інші).

Для виконання покладених завдань Інспекція пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами. Вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах (п.п.10, 11 розділу ІІ Положення).

Державною екологічною інспекцією України у Донецькій області на підставі Доручення Прем`єра-міністра України № 25/1-21/17626-21 від 17.08.2021, наказу Державної екологічної інспекції у Донецькій області №967 «Про проведення позапланової перевірки Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» від 19.11.2021, направлення Державної екологічної інспекції у Донецькій області на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №784/21 від 19.11.2021, у період з 25.11.2021 по 08.12.2021 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів Відокремленим підрозділом «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля».

Складено протокол №77 від 06.12.2021 вимірювань показників складу та властивостей вод, відповідно до якого, згідно до акту відбору проб вод №77 від 29.11.2021 відділом інструментально-лабораторного контролю №2, якому надані повноваження на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг у сфері законодавчо регульованої метрології під час контролю стану навколишнього природного середовища, згідно наказу Держекоінспекції України №200 від 15.06.2020 проведено вимірювання показників складу та властивостей зворотних вод Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» та/або поверхневих вод р. Кривий Торець.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів щодо Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» складено акт №170-05 від 08.12.2021 Державної екологічної інспекції у Донецькій області, який підписаний директором І.М.Рідченко без зауважень.

Зі змісту акту вбачається, що між підприємством та ТОВ «НТФ-Стандарт» (атестат акредитації № ВЛ 047083/2020 від 16.10.2020 р.) заключено договір від 04.03.2021 № 3/3-21 про надання послуг та проведення лабораторних вимірювань відібраних проб води.

ВП «Шахта «Торецька» є первинним водокористувачем. Водопостачання і водовідведення підприємство здійснює на підставі дозволу на спеціальне водокористування та затверджених нормативів гранично допустимих скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами від 21.12.2017 № 48/ДН/49д-17, терміном дії до 21.12.2020.

Листом Державного агентства водних ресурсів України від 24.12.2020 № 1-28/2301 надано роз`яснення, що відповідно до пункту 15 статті 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» документи дозвільного характеру, видані суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, вважаються діючими на період проведення антитерористичної операції.

Мета водокористування: питні і санітарно-гігієнічні та виробничі потреби, скид шахтних вод до поверхневого водного об`єкту.

Відведення господарсько-побутових стічних вод в каналізаційні мережі Торецького ВУВКГ КП «Компанія «Вода Донбасу» шахта здійснює згідно договору № 4 від 22.01.2018, договір пролонговано до 31.12.2021 (додаткова угода 4 від 03.01.2020). Шахта має один випуск шахтних вод. Відведення шахтних вод здійснюється по водовипуску № 2 в річку Кривий Торець по балці Дилєєвська, у межах м. Торецьк. Затверджений обсяг скиду зворотних вод (випуск 2)- 1951,73 тис. м3 /рік, 222,8 м 3 /год.

Було встановлено, що у 2020 році з водовипуску № 2 у річку Кривий Торець через балку Делєєвську за даними державної статистичної звітності за формою 2ТП-водгосп (річна) здійснювався скид шахтних вод з перевищення встановлених нормативів гранично допустимого скиду забруднюючих речовин по завислим речовинам, сульфатам, залізу загальному, азоту амонійному, марганцю та сухому залишку. У 2021 році за даними відомчого контролю підприємства здійснювався скид шахтних вод з перевищенням встановлених нормативів гранично допустимого скиду забруднюючих речовин по сульфатам, залізу загальному, азоту амонійному, марганцю та сухому залишку. Ліміти скидання забруднюючих речовин, які встановлені Дозволом на спеціальне водокористування від 21.12.2017 №48/ДН/49д-17 не дотримуються. За результатами вимірювань, проведених відділом інструментально-лабораторного контролю №2 Державної екологічної інспекції у Донецькій області на водовипуску №2 зафіксовані перевищення затверджених ГДК по наступним показникам: хлориди в 1,6 р., сульфати в 2,18 р., залізо загальне в 1,19 р., марганець в 1,4 р. (результати наведені у протоколі вимірювань № 77 від 06.12.2021). Було також встановлено порушення правил експлуатації водогосподарських споруд і пристроїв, а саме: не проводиться чистка горизонтального трьохсекційного відстійника шахтних вод; не в належному стані утримуються гідротехнічні споруди, колектори шахтних і стічних вод (бетонні та металеві конструкції технологічних споруд зношені).

Відповідачу був виданий до виконання припис № 170-05 від 09.12.2021 з метою усунення виявлених порушень, в тому числі з вимогами: скид шахтних вод здійснювати без перевищення встановлених нормативів гранично допустимого скиду та гранично допустимої концентрації забруднюючих речовин у р. Кривий Торець відповідно до вимог Дозволу на спеціальне водокористування від 21.12.2017 №48/ДН/49д-17 та дотримуватись лімітів скидання забруднюючих речовин, встановлених Дозволом на спеціальне водокористування від 21.12.2017 №48/ДН/49д-17. Припис до виконання прийняв директор ВП «Шахта «Торецька» ДП «Торецьквугілля» І.М.Рідченко без зауважень.

Відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 20.07.2009 № 389, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 за №767/16783 (далі Методика), позивач здійснив розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних природному середовищу р. Кривий Торець по балці Дилєєвська, басейн ріки Сіверський Донець в результаті порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів за контрольний період 01.01.2020-31.12.2020 Відокремленим підрозділом «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля». Згідно вказаного розрахунку розмір збитків склав 104229,01 грн.

Державна екологічна інспекція у Донецькій області пред`явила відповідачу претензію №12-10/22 від 01.02.2022 з вимогою про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Вказана претензія разом з розрахунком розміру збитків 02.02.2022 була направлена засобами поштового зв`язку «Укрпошта» на адресу відповідача, а саме вул. Грушевського, буд. 41, м.Торецьк, Бахмутський район, Донецька область, 85200, проте претензія залишена відповідачем без відповіді та відповідно збитки відшкодовані не були.

Відтак, оскільки, відповідачем збитки не відшкодовано, позивачем заходів щодо судового захисту порушеного права самостійно не здійснено, прокурор звернувся до суду з позовом про відшкодування збитків на користь держави.

Щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано статтею 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Аналіз положень частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

У першому випадку передбачено наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

У п. 37 - 40, 43 - 47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Велика Палата ВС звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор.

Згідно з частиною 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4)орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру»).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (ст.35 Закон України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017 (далі Положення), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з цим Положенням Держекоінспекція України відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, в т.ч. про охорону атмосферного повітря, зокрема, щодо: виконання загальнодержавних, галузевих або регіональних природоохоронних програм; наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин; забезпечення безперебійної ефективної роботи і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів забруднюючих речовин; додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря; додержання екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного та дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб`єктами господарювання; порядку провадження діяльності, спрямованої на штучні зміни стану атмосфери і атмосферних явищ у господарських цілях; надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан атмосферного повітря, визначення видів і обсягів забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря. Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію у Донецькій області, затв. наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 №20, Державна екологічна інспекція у Донецькій області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Повноваження Інспекції поширюються на територію Донецької області, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани.

Інспекція має право проводити перевірки (у т.ч. документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування).

Інспекція складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Таким чином, Державна екологічна інспекція у Донецькій області є територіальним органом Держекоінспекції України, який створений для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, та якого уповноважено державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Донецької області.

З метою встановлення підстав для представництва інтересів держави у суді в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» листом №50-2690вих-24 від 08.10.2024 заступник керівника Бахмутської окружної прокуратури Донецької області звернувся до начальника Державної екологічної інспекції у Донецькій області та повідомив, що Бахмутською окружною прокуратурою на виконання доручення Донецької обласної прокуратури за результатами вивчення питання стану реагування Державною екологічною інспекцію у Донецькій області та вжиття заходів, спрямованих на стягнення збитків, завданих державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища виявлено несплату Відокремленим підрозділом «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» нарахованих Державною екологічною інспекцією у Донецькій області збитків, заподіяних внаслідок перевищення встановленого нормативу граничнодопустимого скиду забруднюючих речовин в р.Кривий Торець. З метою своєчасного реагування на порушення інтересів держави просив розглянути питання щодо вжиття заходів, направлених на захист прав та законних інтересів держави та повідомити про них.

Листом №12-1870/24 від 23.10.2024 начальник Державної екологічної інспекції у Донецькій області звернувся до заступника керівника Бахмутської окружної прокуратури та повідомив про відсутність інформації про відшкодування збитків, заподіяних Відокремленим підрозділом «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» внаслідок перевищеного встановленого нормативу гранично допустимого скидку в період з 01.01.2020 по 31.12.2020 забруднюючих речовин в р.Кривий Торець в сумі 104229,01 грн. Заходи по стягненню в судовому порядку не вживались у зв`язку з відсутністю достатнього фінансування витрат по сплаті судового збору. Зазначено, що вважають за можливе представництво інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області Бахмутською окружною прокуратурою по стягненню 104229,01 грн збитків в судовому порядку.

Повідомленням №50-3413вих-24 від 26.12.2024 про представництво інтересів державі в суді (в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру») Бахмутська окружна прокуратура повідомила начальника Державної екологічної інспекції у Донецькій області, що Бахмутська окружна прокуратура Донецької області має намір в найкоротші строки звернутись до Господарського суду Донецької області в інтересах Державної екологічної інспекції у Донецькій області із позовом про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства Державним підприємством «Торецьквугілля», внаслідок перевищення встановленого нормативу ГДС забруднюючих речовин в період з 01.01.2020 по 31.12.2020 в р.Кривий Торець в сумі 104229,01 грн.

Листом №12-2284/24 від 31.12.2024 Державна екологічна інспекції у Донецькій області зазначила, що не заперечує проти звернення Бахмутської окружної прокуратури до Господарського суду Донецької області в інтересах Державної екологічної інспекції у Донецькій області із позовом про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства Державним підприємством «Торецьквугілля», внаслідок перевищення встановленого нормативу ГДС забруднюючих речовин в період з 01.01.2020 по 31.12.2020 в р.Кривий Торець в сумі 104229,01 грн.

З наведеного вбачається, що Державна екологічна інспекція в Донецькій області була обізнана про необхідність захисту інтересів держави та як орган контролю мала відповідні повноваження для їх захисту шляхом звернення до суду з позовом про відшкодування збитків, проте відповідних заходів не вжила.

Враховуючи, що прокуратурою повідомлено компетентного суб`єкта про виявлені порушення та можливість захисту прав та законних інтересів держави в судовому порядку, але він не реалізував свого права на звернення до суду з позовом про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства, прокуратура звернулась з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку документам і матеріалам, які подані учасниками судового процесу, безпосередньо дослідивши докази у справі, господарський суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами регулюються приписами Водного кодексу України, Цивільного кодексу України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Згідно ст. 34 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Відповідно до статей 38, 44, 49, 70, 95 Водного кодексу України нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин встановлюються з метою поетапного досягнення екологічного нормативу якості води водних об`єктів. Водокористувачі зобов`язані дотримуватися встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території. Спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу. Дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. Скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища (пункт «б»); здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб (пункт «е») (частина перша статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Пунктом «в» статті 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема встановлення лімітів використання природних ресурсів, скидів забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V.

Статтями 1, 6 Закону України «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища, а заходи державного нагляду (контролю) це планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій. Підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

У частинах шостій та сьомій статті 7 вказаного Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт.

На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина восьма статті 7 Закону України «Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Акти є носіями доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог природоохоронного законодавства, на підставі яких приймається відповідне рішення контролюючого органу, а оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо складання актів та проведення перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі актів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.02.2018 у справі №826/4278/14 та від 20.02.2018 у справі №803/1130/17.

Таким чином, за результатом проведення перевірки орган державного нагляду (контролю) у разі виявлення правопорушення відносно суб`єкта господарювання та наявності підстав для вжиття заходів реагування на підставі акту складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення виявлених порушень.

Відповідно до положень статті 44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані, зокрема: дотримуватися встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території.

Державною екологічною інспекцією у Донецькій області було проведено позапланову перевірку Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля», за результатами якої складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №170-05 в якому встановлено порушення відповідачем пункту 3 частини 1 та пункту 6 статті 44 Водного кодексу України, а саме дотримання встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території та утримування в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої. Також за результатами позапланової перевірки, відповідачу був виданий до виконання припис від № 170-05 від 09.12.2021 про усунення виявлених порушень.

Вказані акт перевірки та припис на час вирішення спору є чинними, зазначені відомості відповідачем за допомогою належних та допустимих доказів не спростовано.

Положеннями статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище; самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Обов`язок юридичних осіб відшкодовувати збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (водного законодавства) в розмірах і порядку, встановлених законодавством України, закріплено нормами статті 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та статті 111 Водного кодексу України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

З метою реалізації Директиви 2006/11/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 15 лютого 2006 року про забруднення, спричинене деякими небезпечними речовинами, що скидаються до водного середовища Співтовариства, відповідно до Водного кодексу України та Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» була розроблена Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 № 389 (далі - Методика).

Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, в тому числі у разі забруднення водних об`єктів, у тому числі пов`язаного із наднормативними скидами у водний об`єкт забруднюючих речовин та фізико-хімічних показників (далі - забруднюючі речовини) із зворотними водами або забруднюючих речовин у чистому вигляді, у складі продукції чи сировини, засмічення сторонніми предметами, матеріалами, відходами та/або іншими речовинами, крім випадків забруднення та/або засмічення територіальних і внутрішніх морських вод та виключної морської економічної зони України із суден, кораблів та інших плавучих засобів (пункту 1.2. Методики).

Наднормативними скидами забруднюючих речовин у водний об`єкт вважаються, зокрема, скиди зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством, або таких, що не підлягають нормуванню згідно із законодавством; скиди забруднюючих речовин внаслідок порушення регламенту санкціонованого скиду зворотних вод з перевищенням за окремими показниками нормативів регламенту; скиди забруднюючих речовин внаслідок аварійного скиду зворотних вод; самовільний скид зворотних вод без дозволу на спеціальне водокористування (п. 2.1. Методики).

Відповідно до п. 2.2., 2.3. Методики, факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом. При визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами використовуються розрахункові методи або результати інструментально-лабораторних вимірювань: центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, його територіальними та міжрегіональними територіальними органами, уповноваженими на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, відповідно до вимог до технічної компетентності та незалежності, визначених Міндовкілля; суб`єкта господарювання при здійсненні виробничого контролю за дотриманням встановлених нормативів скидів забруднюючих речовин.

Розрахунок розміру відшкодування збитків за контрольний період з 01.01.2020 по 31.12.2020 здійснено згідно Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів на підставі результатів аналізу якості проб води за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 та статистичної звітності про використання води за формою №2ТП-водгосп (річна) за 2020 рік відповідно до формули №12 Методики.

Згідно наданого розрахунку, розмір збитків, заподіяних державі внаслідок противоправної поведінки відповідача, який порушив норми законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, становить 104229,01 грн.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок суми збитків, що здійснений ним на основі відомостей первинної документації математичними методами із застосуванням вихідних даних, суд дійшов висновку, що розрахунок виконаний згідно з встановленими нормативними вимогами, є арифметично вірним та таким що відповідає матеріалам справи.

Відповідачем не надано доказів відсутності своєї вини у встановленому порушенні, а також не наведено власного контррозрахунку завданих збитків. Докази відшкодування заподіяної шкоди в матеріалах справи відсутні.

З урахуванням вищевикладеного, дії відповідача є протиправними та вчинені з його вини, що підтверджується матеріалами справи. При цьому, наявна шкода, яка розрахована у відповідності до вимог Методики, і наявний причинний зв`язок, що виражений у заподіянні збитків саме протиправною поведінкою відповідача.

Наведене свідчить про обґрунтованість позовних вимог позивача, які, в свою чергу, підлягають задоволенню за рахунок відповідача.

За приписами ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідачем належними та доказами в розумінні ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України обставин, повідомлених позивачем, не спростовано, доказів погашення заборгованості в добровільному порядку не надано.

Враховуючи викладене, вимоги позивача про стягнення з відповідача збитків у розмірі 104229,01 грн є обґрунтованими, документально підтвердженими та такими, що підлягають задоволенню.

Ст.ст. 42, 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, зокрема, що в Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів. Для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища, які утворюються за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

За приписами пункту «г» ч. 4, ч. 6 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюються за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Кошти місцевих, Автономної Республіки Крим і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи захист від шкідливої дії вод сільських населених пунктів та сільськогосподарських угідь, ресурсозберігаючих заходів, у тому числі наукових досліджень з цих питань, ведення державного кадастру територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також заходів для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.

В силу норм п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

У главі XI Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 09.08.2013 №128 (у редакції наказу Державної казначейської служби України від 05.12.2019 №342), передбачено, що кошти, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Державній казначейській службі України на ім`я відповідного органу Державної казначейської служби України за субрахунком 3331 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами» Плану рахунків (далі - рахунок 3331) у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Кошти, які надійшли протягом дня (з урахуванням повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджетів) на рахунки 3331, у регламентований час розподіляються Державною казначейською службою України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами.

Заявлена до стягнення сума підлягає зарахуванню на аналітичний рахунок відповідного територіального органу Державної казначейської служби України, який у відповідності до вимог п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України розподіляє зазначені кошти в автоматизованому режимі наступним чином: 30 відсотків зараховується до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків зараховується до спеціального фонду обласного бюджету, 50 відсотків зараховується до спеціального фонду сільського, селищного, міського бюджету, бюджету об`єднаних територіальних громад, перерахувавши кошти на аналітичний рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області за субрахунком 3331 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами».

Указом Президента України від 05.03.2015 №123/2015 «Про утворення військово-цивільних адміністрацій» утворено Донецьку обласну військово-цивільну адміністрацію та Донецькій обласній державній адміністрації надано статус Донецької обласної військово-цивільної адміністрації.

Указом Президента України №61/2021 від 19.02.2021 «Про утворення та реорганізацію військово-цивільних адміністрацій у Донецькій області», утворено Торецьку міську військово-цивільну адміністрацію Бахмутського району Донецької області.

Указом Президента України №188/2022 від 30.03.2022 «Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області», утворено Торецьку міську військову адміністрацію Бахмутського району Донецької області. У зв`язку з утворенням військових адміністрацій населених пунктів, зазначених у частині першій цієї статті, повноваження відповідних військово-цивільних адміністрацій населених пунктів припиняються з дня початку здійснення відповідною військовою адміністрацією своїх повноважень.

Отже, на сьогоднішній день, повноваженнями щодо розпорядження обласним фондом охорони навколишнього середовища наділена Донецька обласна державна адміністрація, а спеціальним фондом Торецької міської територіальної громади Торецька міська військова адміністрація Бахмутського району Донецької області.

Відтак, збитки, завдані державі порушенням вимог природоохоронного законодавства, що стягнуті з відповідача цим рішенням, підлягають зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Торецької міської територіальної громади (повноваження якої на т.ч. здійснює Торецька міська військова адміністрації Бахмутського району Донецької області (за місцем вчинення правопорушення) з наступним автоматичним розподілом між бюджетами відповідних рівнів: до спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 31268,70 грн, що становить 30% загальної суми збитків; до обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації в сумі 20845,80 грн, що становить 20% загальної суми збитків; фонду охорони навколишнього природного середовища Торецької міської територіальної громади в сумі 52114,51 грн, що становить 50% загальної суми збитків.

У зв?язку із задоволенням позову, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається на відповідача та підлягає стягненню на користь прокуратури.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-80, 86, 129, 233, 236-238, 241, 251, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Державного підприємства «Торецьквугілля» (85200, Донецька обл., м.Торецьк, вул. Дружби, буд. 19, ідентифікаційний код 33839013) в особі Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» (85200, Донецька обл., м. Торецьк, вул. Грушевського, буд.41, ідентифікаційний код 40420606) в дохід держави збитки в загальній сумі 104229 (сто чотири тисячі двісті двадцять дев`ять) грн 01 коп. до: спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 31268 (тридцять одна тисяча двісті шістдесят вісім) грн 70 коп.; обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації в сумі 20845 (двадцять тисяч вісімсот сорок п`ять) грн 80 коп.; фонду охорони навколишнього природного середовища Торецької міської територіальної громади в сумі 52114 (п`ятдесят дві тисячі сто чотирнадцять) грн 51 коп., на рахунок: UA0005680, отримувач Донецьке ГУК/Торецька МТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 44272449, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

3. Стягнути з Державного підприємства «Торецьквугілля» (85200, Донецька обл., м.Торецьк, вул. Дружби, буд. 19, ідентифікаційний код 33839013) в особі Відокремленого підрозділу «Шахта «Торецька» Державного підприємства «Торецьквугілля» (85200, Донецька обл., м. Торецьк, вул. Грушевського, буд.41, ідентифікаційний код 40420606) на користь Донецької обласної прокуратури ( 87500, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Університетська, буд. 6, ідентифікаційний код 25707002, фактична адреса: 49003, м.Дніпро, вул. Майдан Озерний, 32) судовий збір у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки, передбачені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя М.В. Хабарова