УХВАЛА

29.05.2025Справа № 910/3133/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., за участю секретаря судового засідання Яременко Т.Є., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Голосіївської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради та Північного офісу Держаудитслужби

до 1) Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації,

2) Фізичної особи-підприємця Смирнової Вікторії Володимирівни

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів - Північне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним договору та стягнення 381 062, 35 грн

Представники:

від прокуратури: Куцоконь О.О.;

від позивача-1: не з`явився;

від позивача-2: не з`явився;

від відповідача-1: Лященко А.М.;

від відповідача-2: Орел Р.В.;

від третьої особи: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Голосіївська окружна прокуратура міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі-позивач 1) та Північного офісу Держаудитслужби (далі-позивач 2) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (далі-відповідач 1) та Фізичної особи-підприємця Смирнової Вікторії Володимирівни (далі-відповідач 2), в якому просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу №121 від 11.09.2019, укладений між Управлінням праці та соціального захисту населення Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (змінено найменування на Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації) та Фізичною особою-підприємцем Смирновою Вікторією Володимирівною;

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Смирнової Вікторії Володимирівни на користь Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації грошові кошти у розмірі 381 062,35 грн, а з Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації одержані ним за рішенням суду грошові кошти у розмірі 381 062, 35 грн стягнути в дохід держави.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час проведення відкритих торгів щодо закупівлі - Продукти харчування та сушені продукти різні (ідентифікатор закупівлі UA-2019-08-07-001214-b) були допущені порушення законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які спотворили результати торгів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 24.04.2025. Зокрема, залучено до участі у розгляді справи третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів - Північне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України. Зобов`язано Північне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України надати суду у строк до 23.04.2025 копії матеріалів антимонопольної справи № 51/60/51-рп/к.21 "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу", що стали підставою для прийняття рішення Відділенням від 30.03.2023 № 60/24-р/к, на електронному носії.

10.04.2025 до суду надійшли письмові пояснення Північного офісу Держаудитслужби, в яких позивач-2 зазначає, що Північним офісом Держаудитслужби моніторинг процедури закупівлі UA-2019-08-07-001214-b не проводився, проте позивач-2 вважає поданий позов обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

11.04.2025 до суду надійшов відзив Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації на позовну заяву, в якому відповідач-1, зокрема зазначає, що умови оспорюваного договору були виконані його сторонами у повному обсязі, а прокурором не доведено що продукція за договором поставлена із завищенням цін, а також не зазначено у позові протиправних наслідків укладення та виконання договору. Негативні наслідки укладення договору №121 від 11.09.2019, які суперечать інтересам держави та суспільства відсутні. Крім того, відповідач-1 зазначає, що Фізичною особою-підприємцем Смирновою Вікторією Володимирівною було сплачено штраф у розмірі 60 000, 00 грн. до Державного бюджету України, накладений рішенням Антимонопольного комітету України від 30.03.2023 №60/24-р/к. Також, позивач-1 зазначає, що строк позовної давності органом уповноваженим на представництво інтересів держави пропущено та поновленню не підлягає.

11.04.2025 до суду надійшло клопотання Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про витребування доказів, в якому відповідач-1 просить суд витребувати у Київської міської ради інформацію згідно переліку питань наведених у клопотанні.

14.04.2025 до суду надійшов відзив Фізичної особи-підприємця Смирнової Вікторії Володимирівни на позовну заяву, в якому відповідач-2, зокрема зазначає, що прокурором не доведено в чому саме полягає порушення або загроза порушення інтересів держави в даній справі, що відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України є підставою для повернення позовної заяви. Також, відповідач-2 зазначає, що Північний офіс Держаудитслужби не є державним органом що уповноважений звертатися до суду з позовом про визнання недійсними договорів та додаткових угод. Крім того, відповідач-2 вказує, що відповідальність за антиконкурентні узгоджені дії передбачена спеціальним законом у вигляді накладення штрафу; а також просить суд застосувати наслідки спливу строку позовної давності.

15.04.2025 до суду надійшла відповідь Голосіївської окружної прокуратури міста Києва на відзив відповідача-1, в якій прокуратура зокрема зазначає, що інтерес держави у сфері публічних закупівель полягає в проведенні ефективних та прозорих публічних закупівель з дотриманням добросовісної конкуренції серед учасників, максимальної економії та ефективності, відкритості та неупередженості, недопущення дискримінації учасників та корупційних дій, проте узгоджені дії учасників закупівлі та відсутність реальної конкуренції, що встановлено в антимонопольній справі, унеможливили прозору та відкриту процедуру торгів UA-2019-08-07-001214-b, чим порушили інтереси держави та суспільства, що є підставою для визнання недійсним договору купівлі-продажу №121 від 11.09.2019. Крім того, прокуратура зазначає, що строк позовної давності на оскарження договору купівлі-продажу №121 від 11.09.2019 не пропущений в силу діючого карантину та введеного в Україні воєнного стану.

17.04.2025 до суду надійшла відповідь Голосіївської окружної прокуратури міста Києва на відзив відповідача-2, в якій прокуратура зокрема зазначає, що керівник окружної прокуратури наділений правом подання позовної заяви на виконання прокуратурою функцій щодо представництва інтересів держави в суді у порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 53 ГПК України. Також, прокуратура зазначає, що притягнення ФОП Смирнової В.В. до відповідальності за вчинення антиконкурентних узгоджених дій у вигляді штрафу та обмежень на участь у закупівлях, жодним чином не звільняє від усунення негативних наслідків спотворення закупівлі, за результатами якої між Відповідачем 1 та Відповідачем 2 укладено спірний договір. На думку прокуратури, застосування до ФОП Смирнової В.В. адміністративно-господарських санкцій не впливає на можливість оскарження у судовому порядку правочину як такого, що суперечить інтересам держави та суспільства, його моральним засадам.

18.04.2025 до суду надійшло клопотання Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про долучення доказів.

Також, 18.04.2025 до суду надійшли заперечення Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації на відповідь на відзив, в яких відповідач-1 зокрема зазначає, що на момент визначення переможця (якого обирає програма в автоматичному режимі) не існувало рішень Антимонопольного комітету України, Управління не могло знати і не знало про узгоджені та антиконкурентні дії учасників торгів, оскільки рішення АМК України фактично було прийнято після виконання договору, розрахунку по ньому, отримання товару та після спливу більше 3 років, у зв`язку з чим відповідач-1 вважає, що Управління не повинно нести негативні наслідки.

21.04.2025 до суду надійшло клопотання Північного офісу Держаудитслужби про розгляд справи без участі представника, в якому позивач-2 просить суд розгляд справи № 910/3133/25 здійснювати без участі представника Північного офісу Держаудитслужби за наявними матеріалами справи.

28.04.2025 до суду надійшли заперечення Фізичної особи-підприємця Смирнової Вікторії Володимирівни на відповідь на відзив.

Підготовче засідання призначене на 24.04.2025 не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Щербакова С.О. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.04.2025 призначено підготовче судове засідання на 29.05.2025.

02.05.2025 до суду надійшло клопотання Фізичної особи-підприємця Смирнової Вікторії Володимирівни, в якому відповідач-2 зазначає, що виконувач обов`язків керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва в розумінні Закону №1697 не є керівником окружної прокуратури, а тому просить суд повернути позовну заяву виконувача обов`язків керівника Голосіївської окружної прокуратура міста Києва, що подана в інтересах держави в особі Київської міської ради та Північного офісу Держаудитслужби.

13.05.2025 до суду надійшли заперечення прокуратури на клопотання відповідача-2 про повернення позовної заяви.

У цьому підготовчому засіданні представник відповідача-1 підтримав раніше подане клопотання про витребування доказів.

Представник прокуратури заперечив проти задоволення вказаного клопотання.

Представник відповідача-2 підтримав подане клопотання про витребування доказів.

Розглянувши подане відповідачем-1 клопотання, суд відзначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 169 Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Згідно ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Проте, як вбачається зі змісту поданого клопотання відповідач-1 просить суд витребувати інформацію у Київської міської ради та Північного офісу Держаудитслужби, а саме:

- витребувати у Київської міської ради інформацію:

1) чи порушені інтереси держави в особі Київської міської ради, укладеним договором купівлі-продажу продуктів харчування № 121 від 11.09.2019 між Управлінням соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації та ФОП Смирнова В.В. на суму 381 062,35 грн (договір укладено через процедуру публічних закупівель, Управлінням придбавались продуктові набори для забезпечення продуктами харчування малозабезпечених сімей);

2) чи є необхідним Київській міській раді представництво її інтересів прокурором, а саме Голосіївською окружною прокуратурою у справах по оскарженню вищезазначеного договору?;

3) чи зверталась Голосіївська окружна прокуратура до Київської міської ради щодо необхідності оскарження договору купівлі-продажу № 121 від 11.09.2019 між Управлінням соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації та ФОП Смирнова В.В. на суму 381 062, 35 грн.;

4) якщо так, надати копію листів Голосіївської окружної прокуратури та відповіді Київської міської ради на даний лист;

5) чи наявні в Київській міській раді юристи та/або адвокати, які здійснюють представництво інтересів Київської міської ради в судах?;

6) з яких причин у справі №910/3133/25, що перебуває в провадженні Господарського суду м. Києва інтереси Київської міської ради представляє Голосіївська окружна прокуратура міста Києва?;

- витребувати у Північного офісу Держаудитслужби інформацію:

1) чи є необхідним Північному офісу Держаудитслужби представництво його інтересів прокурором, а саме Голосіївською окружною прокуратурою у справах по оскарженню вище перелічених договорів?;

2) чи зверталась Голосіївська окружна прокуратура до Північного офісу Держаудитслужби щодо необхідності оскарження договору купівлі-продажу продуктів харчування № 121 від 11.09.2019 між Управлінням соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації та ФОП Смирнова В.В. на суму 381 062,35 грн.;

3) Якщо так, витребувати копію листів Голосіївської окружної прокуратури та відповіді Північного офісу Держаудитслужби на даний лист;

4) чи наявні в Північному офісі Держаудитслужбі юристи та/або адвокати (або інші уповноважені особи), які здійснюють представництво інтересів Київської міської ради в судах?

5) з яких причин в справі №910/3133/25, що перебуває в провадженні Господарського суду м. Києва інтереси Північного офісу Держаудитслужби представляє Голосіївська окружна прокуратура міста Києва?.

Однак, з поданого клопотання суд не вбачає, які саме обставини може підтвердити або спростувати інформація, яку просить витребувати відповідач-1.

В той же час, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Виходячи зі змісту рішення Конституційного суду України у справі №3-рп/99 від 08.04.1999, прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. При цьому, інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатись зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. приватних підприємств, товариств.

Згідно з п. п. 15, 22, ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до виключної компетенції сільських, міських рад належить скасування актів виконавчих органів ради, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень; затвердження програм соціально-економічного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування; затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.

Відповідно до ч. 4 ст. 71 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи та посадові особи місцевого самоврядування мають право звертатися до суду щодо визнання незаконними актів місцевих органів виконавчої влади, інших органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, які обмежують права територіальних громад, повноваження органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

При цьому, згідно ч. 1 ст. 62 вказаного Закону, держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. У випадках, коли доходи від закріплених за місцевими бюджетами загальнодержавних податків та зборів перевищують мінімальний розмір місцевого бюджету, держава вилучає із місцевого бюджету до державного бюджету частину надлишку в порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.

З наведених вище норм вбачається, що міська рада (у спірних правовідносинах - Київська міська рада) має повноваження здійснювати контроль щодо законності проведених закупівель за бюджетні кошти, прийнятих за результатами таких закупівель рішень та контроль за ефективністю використання бюджетних коштів при укладенні господарських договорів.

В свою чергу, спірний договір укладено за наслідками проведеної Управлінням соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації закупівлі та його оплата здійснюється за рахунок бюджетних коштів.

Отже, Київська міська рада наділена повноваженнями щодо затвердження та виконання місцевого бюджету, контролю за його виконанням, здійснює правомочності з володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності (зокрема, коштами місцевого бюджету).

З матеріалів справи вбачається, що Голосіївська окружна прокуратура міста Києва на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», листом від 13.02.2025 №43-1193ВИХ-25 повідомила Київську міську раду про існування порушення інтересів держави за наслідками тендеру, результати якого спотворено антиконкурентними узгодженими діями його учасників, і про наявність підстав визнання його недійсним як такого, що суперечить інтересам держави.

Вказаним листом також було витребувано відомості щодо вжитих і запланованих заходів із захисту порушених інтересів держави.

Разом з тим, Київська міська рада доручила розгляд вказаного листа прокурора відповідачу 1, який не поінформував про заплановані заходи на поновлення державних інтересів.

Також, з матеріалів справи вбачається, що окружною прокуратурою до пред`явлення позову листом від 04.03.2025 №43-1772ВИХ-25 було повідомлено позивачів про прийняття рішення щодо представництва інтересів держави шляхом пред`явлення до суду відповідного позову.

Крім того, листом від 14.04.2025 № 262616-14/2818-2025 Північним офісом Держаудитслужби було надано відповідь на адвокатський запит представника відповідача-1 щодо представництва інтересів Офісу окружною прокуратурою, в якому позивач-2 повідомив, що Голосіївська окружна прокуратура зверталась до Північного офісу Держаудитслужби щодо необхідності оскарження договору купівлі-продажу продуктів харчування, укладеного між Управлінням соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації та ФОП Смирнова В.В. на суму 381 062, 35 грн., а також надано листи Голосіївської окружної прокуратури та відповіді Північного офісу Держаудитслужби на вказані листи.

Таким чином, враховуючи викладене вище, суд відмовляє у задоволенні поданого відповідачем-1 клопотання про витребування доказів.

Також, у цьому підготовчому засіданні представник відповідача-2 підтримав подане клопотання про повернення позовної заяви.

Представник прокуратури заперечив проти задоволення вказаного клопотання.

Представник відповідача-1 підтримав подане клопотання про повернення позовної заяви.

Розглянувши подане відповідачем-2 клопотання, суд відзначає наступне.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Закон України «Про прокуратуру» визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України.

Так, прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави (ст. 1 Закону України «Про прокуратуру»).

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 10 Закону України «Про прокуратуру», у системі прокуратури України діють обласні прокуратури, до яких належать прокуратури областей, прокуратура Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, Київська міська прокуратура. Обласну прокуратуру очолює керівник обласної прокуратури, керівник прокуратури Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, керівник Київської міської прокуратури, який має першого заступника та не більше трьох заступників.

Приписами статті 12 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором. Окружну прокуратуру очолює керівник окружної прокуратури, який має першого заступника та не більше двох заступників.

Згідно п. 14-16 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про прокуратуру», прокурором органу прокуратури є керівник окружної прокуратури; перший заступник керівника окружної прокуратури; заступник керівника окружної прокуратури.

Частиною 1 ст. 13 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що керівник окружної прокуратури, зокрема представляє окружну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Частиною 3 ст. ст. 13 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що у разі відсутності керівника окружної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник окружної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника окружної прокуратури.

Прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі (ч. 2 ст. 15 Закону України «Про прокуратуру»).

Згідно ч.ч. 3, 6 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, зокрема звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Поряд із цим ч. 1 статті 24 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Відповідно до наказу виконуючого обов?язків керівника Київської міської прокуратури Вдовиченко М. № 1582-к від 30.07.2024 про покладення виконання обов?язків, у зв?язку з звільненням з адміністративної посади керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_1 виконання обов?язків керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва покладається на першого заступника керівника вказаної прокуратури Авраменка Олександра Івановича з 30.07.2024, яким і підписано дану позовну заяву.

Враховуючи викладене вище, суд зазначає, що Законом України «Про прокуратуру» чітко визначає коло осіб, наділених правом представництва у зносинах з іншими особами, тобто право бути законним представником із відповідним переліком прав та обов?язків, до яких в даній справі віднесено керівника окружної прокуратури (його заступника, виконувача обов?язків), при цьому приписи процесуального закону передбачають наявність права на подачу та завірення копії документів виключно у уповноваженого/законного представника, до кола яких входить керівник окружної прокуратури (його заступник, виконувач обов?язків).

Тож, у даному випадку виконувач обов?язків керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва Авраменко О.І. наділений повноваженнями на підписання та подання позовної заяви до суду, відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача-2 про повернення позовної заяви.

У цьому підготовчому засіданні суд поставив на обговорення питання зупинення провадження у даній справі до перегляду Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 922/3456/23.

Прокурор та представники відповідачів поклалися на розсуд суду щодо зупинення провадження у даній справі.

Представники позивачів та третьої особи у судове засідання не з`явилися, однак про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Так, предметом розгляду у даній справі є вимоги Голосіївської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради та Північного офісу Держаудитслужби про визнання недійсним договору № 121 від 11.09.2019 та стягнення в дохід держави грошові кошти в сумі 381 062, 35 грн.

В обгрунтування заявлених позовних вимог, прокурор посилається на те, що під час проведення відкритих торгів в системі "ProZorro" - ДК 021:2015: 15890000-3 - Продукти харчування та сушені продукти різні (ідентифікатор закупівлі UA-2019- 08-07-001214-b), опублікованих Управлінням праці та соціального захисту населення Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (перейменовано на Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації) були допущені порушення законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які спотворили результати торгів, що встановлено Північним міжобласним територіальним відділенням Антимонопольним комітетом України у своєму рішенні від 30.03.2023 № 60/24-р/к у справі № 51/60/51-рп/к.21 та є підставою для визнання недійсним договору № 121 від 11.09.2019, укладеного за результатами таких торгів на підставі ч. 3 ст. 228 ЦК України.

Разом з тим, судом встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 20.12.2024 у справі № 922/3456/23 прийнято до розгляду справу за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі: Харківської міської ради, Північно-Східного офісу Держаудитслужби до відповідачів: Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради, Приватного підприємства "ЛСВ Моноліт", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України про визнання недійсним рішення тендерного комітету, договору про закупівлю товарів та стягнення коштів, з підстав необхідності відступу від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.10.2024 у справі №914/1507/23, щодо можливості застосування передбачених положеннями ч.3 ст. 228 ЦК України наслідків недійсності договору, вчиненого з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства, зокрема, у разі визнання недійсним договору, укладеного з порушенням учасником закупівлі законодавства про захист економічної конкуренції.

Зокрема, Касаційний господарський суд України, передаючи справу № 922/3456/23 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначив наступне:

- фактично як у справі № 922/3456/23, що переглядається, так і у справі № 914/1507/23, від правових висновків у якій прагне відступити колегія суддів, єдиним доказом того, що оспорюваний договір завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, є рішення Антимонопольного комітету України в антимонопольній справі, яким визнано дії відповідачів, як учасників спірної закупівлі, щодо узгодження ним своєї поведінки під час участі в конкурсних торгах на закупівлю, яким встановлений факт порушення законодавства про захист економічної конкуренції, що передбачені пунктом 4 частини другої статті 6 та пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосується спотворення результатів торгів;

- проте сам лише факт вчинення порушення у вигляді антиконкурентних узгоджених дій під час участі у спірній закупівлі, встановлений рішенням АМК, не є підставою для визнання оспорюваного правочину недійсним як такого, що вчинений з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства;

- не будь-які порушення актів цивільного законодавства, вчинені під час укладення договору, мають своїм наслідком невідповідність правочину інтересам держави і суспільства. Для визнання недійсним правочину на підставі частини першої статті 203, частини першої статті 215 і частини третьої статті 228 ЦК України має бути доведено, що зміст правочину та мета його вчинення завідомо суперечать інтересам держави і суспільства.

- Крім того, за порушення законодавства про захист економічної конкуренції Законом України "Про захист економічної конкуренції" передбачена відповідальність, зокрема, у вигляді штрафу (стаття 51, частина друга статті 52 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

- При цьому, згідно з частинами першою і другою статті 55 Закону України "Про захист економічної конкуренції" особи, яким заподіяно шкоду внаслідок порушення законодавства про захист економічної конкуренції, можуть звернутися до господарського суду із заявою про її відшкодування. Шкода, заподіяна порушеннями законодавства про захист економічної конкуренції, передбаченими пунктами 1, 2, 5, 10, 12, 18, 19 статті 50 цього Закону, відшкодовується особою, що вчинила порушення, у подвійному розмірі завданої шкоди.

- Колегія суддів звертає увагу на те, що положення Закону України "Про захист економічної конкуренції" є спеціальними у випадку порушення його норм, зокрема, шляхом узгодженої поведінки на торгах. Цей закон також визначає можливість заявлення вимог про стягнення шкоди, завданої таким порушенням.

- Відтак Прокурор, у разі завдання, на його думку, шкоди інтересам держави і суспільства внаслідок укладення і виконання договору, не позбавлений можливості розрахувати завдані таким порушенням збитки та пред`явити вимогу про їх стягнення з винної особи, як це передбачено статтею 55 Закону України "Про захист економічної конкуренції".

- Таким чином, колегія суддів пропонує відступити від висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 17.10.2024 у cправі № 914/1507/23, про те, що встановлене в установленому порядку порушення законодавства про захист економічної конкуренції є підставою для визнання недійсним договору, укладеного з переможцем закупівлі, відповідно до частини третьої статті 228 ЦК України"; а також про наявність підстав для застосування правових наслідків, передбачених частиною третьою статті 228 ЦК України, у разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства.

Отже, у справі № 922/3456/23 Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду наразі вирішується питання щодо відступу від попередньо сформованого висновку, що порушення законодавства про захист економічної конкуренції є підставою для визнання недійсним договору, укладеного з переможцем закупівлі, відповідно до частини третьої статті 228 ЦК України"; а також про наявність підстав для застосування правових наслідків, передбачених частиною третьою статті 228 ЦК України, у разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства.

За змістом ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є, зокрема, справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є верховенство права.

Відповідно до ч. 4 ст. 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", єдність системи судоустрою забезпечується єдністю судової практики. Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом (ч.1 ст. 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Положеннями пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Таким чином, враховуючи подібність правовідносин у справі № 922/3456/23 та у справі № 910/3133/25, з метою дотримання єдності судової практики та зважаючи на те, що правовий висновок Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у справі № 922/3456/23 впливає на правильне вирішення даного спору і виступає джерелом формування судової практики, суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у даній справі до закінчення перегляду Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 922/3456/23.

Керуючись ст. 234, п. 5 ч. 1 ст. 228, ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі № 910/3133/25 за позовом Голосіївської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради та Північного офісу Держаудитслужби до Управління соціальної та ветеранської політики Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації та Фізичної особи-підприємця Смирнової Вікторії Володимирівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів - Північне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України про визнання недійсним договору та стягнення 381 062, 35 грн до закінчення перегляду Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 922/3456/23 та оприлюднення повного тексту судового рішення по вказаній справі.

2. Зобов`язати представників учасників справи повідомити суд про усунення обставин, які зумовили зупинення провадження у даній справі.

Ухвала набрала законної сили з моменту її оголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали 04.06.2025.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Кодексом України з процедур банкрутства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, протягом десяти днів з дня її проголошення, з урахуванням вимог ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.О. Щербаков