ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"03" червня 2025 р. Справа№ 910/13476/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Євсікова О.О.

суддів: Алданової С.О.

Корсака В.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги

ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 (повний текст складено 08.04.2025)

у справі № 910/13476/24 (суддя Ловака В.С.)

за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Індустріалбанк"

до 1) Відкритого акціонерного товариства "Акелік Груп", що діє на території України через представництво "Акелік Груп "ВАТ",

2) ОСОБА_1

про стягнення 4 375 123,23 грн,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 позов задоволено. Стягнуто солідарно з Відкритого акціонерного товариства " Акелік Груп ", що діє на території України через представництво "Акелік Груп "ВАТ", та ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Індустріалбанк" 3 700 000 грн 00 коп основного боргу за кредитом та 675 123 грн 32 коп заборгованості за процентами за користування кредитом. Стягнуто з Відкритого акціонерного товариства "Акелік Груп", що діє на території України через представництво "Акелік Груп "ВАТ", на користь Публічного акціонерного товариства Комерційного банку "Індустріалбанк" 65 626 грн 85 коп витрат по сплаті судового збору.

Не погодившись із прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою. У поданій апеляційній скарзі скаржник просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 у справі № 910/13476/24 та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні вимог позивача.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.05.2025 сформовано колегію у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.05.2025 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/13476/24 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 до надходження матеріалів справи №910/13476/24.

21.05.2025 до апеляційної інстанції від представника Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Індустріалбанк" Фоменко Л.В. надійшли заперечення на відкриття апеляційного провадження, в яких вона просить суд відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про визнання поважними причин пропуску строку на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 у справі №910/13476/24 та відмовити у відкритті апеляційного провадження.

В поданому клопотанні представник зазначає, що ОСОБА_1 09.04.2025 о 19:10 отримав рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 у справі №910/13476/24 в електронному кабінеті підсистеми Електронний суд ЄСІТС, що підтверджується матеріалами справи. Зважаючи на викладене, строк на подання ОСОБА_1 апеляційної скарги сплив 30.04.2025, проте скаржник подав апеляційну скаргу лише 16.05.2025, тобто з пропуском встановленого ст. 256 ГПК України строку.

Також представник Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Індустріалбанк" звертає увагу суду на те, що скаржником не надано будь-яких доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 у справі №910/13476/24.

29.05.2025 матеріали справи № 910/13476/24 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Дослідивши матеріали поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення її без руху з таких підстав.

Частинами 1, 2 ст. 256 ГПК України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Враховуючи, що оскаржуване рішення Господарського суду міста Києва ухвалено 02.04.2025 (повний текст складено 08.04.2025), останнім днем для його оскарження в апеляційному порядку є 28.04.2025, проте скаржник звернувся з апеляційною скаргою 15.05.2025, тобто з пропуском встановленого ст. 256 ГПК України двадцятиденного строку.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

На обґрунтування поданого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що лише 07.05.2025 йому стало відомо про прийняте судом рішення, яке цього ж дня він особисто отримав за письмовим клопотанням через канцелярію суду. Та зазначає, що оскаржуване рішення було вручене належним чином лише 07.05.2025 та до цього часу він не отримував ні скорочене, ні повне рішення суду, відповідно, не був повідомлений про результат та не мав можливості його оскаржити.

У зв`язку з даними обставинами скаржник просить визнати поважними причини пропуску строку на подання апеляційної скарги та поновити строк з метою захисту порушених прав шляхом апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції .

Розглянувши клопотання скаржника про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку про його відхилення з огляду на таке.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 статті 119 ГПК України).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Отже, можливість поновлення судом апеляційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку звернення зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому разі нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Звернення з апеляційною скаргою є суб`єктивною дією скаржника, який зацікавлений у апеляційному перегляді судового рішення, та залежить від його волевиявлення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 13.03.2018 у справі "Кузнецов та інші проти Росії" суд підкреслив, що особи, які оскаржують рішення поза межами наданих законом строків, мають діяти з достатнім поспіхом.

Частиною 4 ст. 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

З матеріалів справи №910/13476/24 вбачається, що повний текст оскаржуваного рішення складено 08.04.2025 та направлено ОСОБА_1 до його електронного кабінету 09.04.2025 о 19:14 (том 1 стор. 240). Також з матеріалів справи вбачається, що дійсно 08.05.2025 скаржник подав заяву про видачу копію рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 та отримав його того ж дня особисто (том 1 стор. 244).

Відповідно до ч. ч. 5 - 7 ст. 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Частиною 5 ст. 242 ГПК України встановлено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Отже, чинним процесуальним законодавством передбачено, що отримання процесуальних документів через підсистему "Електронний суд" є належним способом повідомлення для осіб, які в обов`язковому порядку мають зареєструвати електронний кабінет в системі ЄСІТС.

Вказане свідчить про обізнаність відповідача про розгляд даної справи та винесення рішення Господарським судом міста Києва 02.04.2025.

Апелянт, який є учасником справи, мав бути обізнаним про прийняття оскаржуваного рішення та, з урахуванням покладених на нього процесуальних прав та обов`язків передбачених ст. 42 ГПК України, що нитми він як сторона у справі повинен користуватися добросовісно на рівні з іншими сторонами, мав вчасно скористатися своїм правом на його оскарження в апеляційному порядку.

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Отже, суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Частиною 4 ст. 13 ГПК України зазначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.

Апеляційний суд вважає наведені апелянтом обставини для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у даній справі необгрунтованими, а тому недостатніми для визнання їх поважними, у зв`язку з чим відповідне клопотання не підлягає задоволенню.

Апеляційний суд також враховує, що згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику Європейського Суду з прав людини (далі - Суд) як джерело права.

Відповідно до прецедентної практики Суду одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який полягає, inter alia, у тому, що у разі винесення судом остаточного рішення у справі таке рішення не може бути піддано сумніву (рішення у справі Brumaresku v Romania [GC], N 28342/95, п. 61, ЄСПЛ 1999-VII).

Право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (пункти 22 - 23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року, пункти 37-38 рішення у справі "Мушта проти України" від 18.11.2010 року).

З огляду на викладене, колегія суддів визнає неповажними підстави, наведені скаржником в обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 у справі №910/13476/24.

Згідно зі ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

А згідно з ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з метою надання стороні можливості виправити наведені недоліки шляхом подання у строк, визначений цією ухвалою, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення з відповідним обґрунтуванням та доказами. У випадку неусунення у встановлений термін вказаних вище недоліків, апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Згідно з ч. 2 ст. 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена із порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 174 ГПК України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки апеляційної скарги скаржник має право усунути протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 02.04.2025 у справі №910/13476/24 залишити без руху.

2. Надати ОСОБА_1 строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 право подати заяву для поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав та доказів на їх підтвердження протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

4. Повідомити ОСОБА_1 , що у разі невиконання вимог даної ухвали апеляційна скарга вважається неподаною та повертається скаржнику.

Північний апеляційний господарський суд повідомляє про можливість подати процесуальні документи, письмові та електронні докази на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 ПІК України ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя О.О. Євсіков

Судді С.О. Алданова

В.А. Корсак