ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

03.06.2025м. ДніпроСправа № 904/2401/25

за позовом позивача-1: ОСОБА_1 , м. Дніпро

позивача-2: ОСОБА_2 , м. Дніпро

до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 72 Придніпровський", м. Дніпро

про визнання недійсними загальних зборів житлового кооперативу

Суддя Золотарьова Я.С.

Секретар судового засідання Мошинець Ю.О.

Представники:

від позивача-1: не з`явився

від позивача-2: не з`явився

від відповідача: Осипов С.О.

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 72 Придніпровський" і просять суд визнати недійсним рішення загальних зборів Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 72 Придніпровський" від 28.04.2025, оформлене протоколом від 28.04.2025.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 19.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 03.06.2025.

03.06.2025 відповідач подав відзив на позов.

У підготовче засідання 03.06.2025 позивач - 1 та позивач - 2, а також їх представники не з`явились. Про причини неявки суд не повідомили, були належним чином повідомлені про розгляд справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення № 620, № 639.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Згідно з частинами 1 - 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 2 статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Вписати ч.4 ст. 120 ГПК

Пунктом 2 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Згідно рекомендованого повідомлення № 620 про вручення поштового відправлення позивач-1 отримав 28.05.2025 ухвалу суду від 19.05.2025 про відкриття провадження.

Згідно рекомендованого повідомлення № 639 про вручення поштового відправлення позивач-2 отримав 28.05.2025 ухвалу суду від 19.05.2025 про відкриття провадження.

Оскільки ухвала суду була вручена позивачам 28.05.2025 року, тобто не пізніше ніж за п`ять днів до дати проведення судового засідання, вимоги ч.4 статті 120 ГПК України було дотримано.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.03.2023 у справі №910/17906/21 сформулював висновок про те, що системний аналіз змісту частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у підготовче/судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце підготовчого/судового засідання; 2) неявка позивача в підготовче/судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду, як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у підготовче/судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом обов`язковою явка позивача в підготовче/судове засідання.

Тому суд вважає за необхідне зазначити, що ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Суд зазначає, що у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

При цьому у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст.ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Аналогічну правову позицію викладено у Постанові Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського від 5 червня 2020 по справі № 910/16978/19.

Перед підготовчим засіданням 03.06.2025 позивач -1 та позивач - 2 не звертались до суду з клопотаннями про проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції, про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з наявністю поважних причин, які заважають позиваачам прийняти участь у засіданні, або про розгляд справи без їх участі.

Враховуючи те, що позивачі-1,2 були належним чином повідомлені про час і місце підготовчого засідання, не повідомили суд про неможливість з`явитись у підготовче засідання 03.06.2025, не подали заяву про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку щодо залишення позову без розгляду на підставі частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України Про судовий збір передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

У зв`язку з вищенаведеним, суд вважає за необхідне роз`яснити, що сума сплаченого судового збору може бути повернута позивачам з Державного бюджету України за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду.

З урахуванням викладеного, керуючись пунктом 5 частини 1 статті 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 72 Придніпровський" про визнання недійсним рішення загальних зборів Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив № 72 Придніпровський" від 28.04.2025, оформлене протоколом від 28.04.2025 - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України до Центрального апеляційного господарського суду.

Суддя Я.С. Золотарьова