номер провадження справи 26/8/20-21/38/23
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

27.05.2025 Справа № 908/713/20 (908/908/25)

м. Запоріжжя Запорізької області

За первісною позовною заявою - ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Грааль" Загрія Р.О. (а/с 107, м. Запоріжжя, 69019, має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

до відповідача - Запорізької міської ради (пр. Соборний, буд 206, м. Запоріжжя, 69105, , Е-mail: , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

1. Приватне підприємство "Піранья" (вул. Фортечна, 53, м. Запоріжжя, 69002, , не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС, представник адвокат Мартиненко К.І., має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

2. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

3. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

4. ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

5. ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

про зобов`язання вчинити певні дії

За зустрічною позовною заявою - Запорізької міської ради (пр. Соборний, буд 206, м. Запоріжжя, 69105, , Е-mail: , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, представник - Король С.Ю., має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

до відповідачів:

1. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

2. ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

3. ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

4. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

5. Товариства з обмеженою відповідальністю "Грааль" (вул. Руставі, 12, м. Запоріжжя, 69093, , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

про витребування майна із чужого незаконного володіння

За позовною заявою - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

до відповідача - Запорізької міської ради (пр. Соборний, буд 206, м. Запоріжжя, 69105, , Е-mail: , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, представник - Король С.Ю., має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

про зобов`язання вчинити певні дії

в межах справи № 908/713/20 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Грааль" (вул. Руставі, 12, м. Запоріжжя, 69093, , має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

Ліквідатор - Загрія Р.О. (а/с 107, м. Запоріжжя, 69019, має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС)

Суддя Черкаський В.І.

Без участі представників

УСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 05.05.2025 підготовче засідання відкладено на 22.05.2025, 10 - 00.

У засіданні 22.05.2025 оголошувалась перерва до 27.05.2025, 12 - 00.

26.05.2025 до системи "Електронний суд" від заявника - ОСОБА_1 надійшла заява (вх. № 10777/08-08/25 від 26.05.2025) про відвід судді Черкаського В.І. наступного змісту: "Господарським судом Запорізької області на стадії ліквідації боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Грааль" (далі - ТОВ "Грааль") розглядається справа № 908/713/20 (908/908/25) за трьома позовами: 1) позов ТОВ "Грааль" до Запорізької міської ради, за якою ТОВ "Грааль" просить суд: зобов`язати Запорізьку міську раду (далі - ЗМР) прийняти частку 759/1000 гуртожитку/літ.А-5/по вул. Руставі, 12 в м. Запоріжжя (далі - Гуртожиток) до комунальної власності м. Запоріжжя на компенсаційні основі у сумі 18 600, 00 грн. без додаткових умов (далі - Позов-1); 2) позов ЗМР до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 ТОВ "Грааль", за якою ЗМР просить суд витребувати у ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ТОВ "Грааль" на користь ЗМР їх частки Гуртожитку (далі - Позов-2); 3) позов ОСОБА_1 до ЗМР, за якою ОСОБА_1 просить суд зобов`язати ЗМР прийняти від ОСОБА_1 1/40, 1/100, 1173/10000 частки Гуртожитку , на компенсаційні основі у сумі 8 554 506, 00 грн. без додаткових умов (далі - Позов-3). Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу (ГПК) України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України, я, ОСОБА_1 заявляю відвід судді Черкаському В.І. у зв`язку з обставинами, що викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності цього судді, який не може розглядати дану справу № 908/713/20 (908/908/25) і підлягає відводу, з огляду на наступне: 12.05.2025 р., я подав у справі № 908/713/20 (908/908/25) Заяву про залишення Позову-2 без руху, оскільки Позов-2 поданий з порушення вимог ч. 6 ст. 164 ГПК України та ч. 5 ст. 390 ЦК України, оскільки ЗМР не додала до Позову-2 документів про внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів, які ЗМР повинна була б компенсувати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ТОВ "Грааль" як вартість за отримане від них спірне майно, та не додала оцінки вартості часток Гуртожитку, які ЗМР просила суд витребувати у ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ТОВ "Грааль" (далі - Заява). Крім мене, аналогічні заяви про залишення Позова-2 без руху подали інші учасники у справі - ПП "Піранья", ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , зокрема - з підстав порушення ЗМР у Позові-2 вимог п. 3 ч. 2 ст. 46 та ч. 2 ст. 180 ГПК України, оскільки у Позові-1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 - не було у позивачах, однак ЗМР у Позові-2 звернулась до них нібито із зустрічним позовом, тощо. Таким чином, і Заява і аналогічні заяви ПП "Піранья", ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про залишення Позову-2 без руху - мали законні та обґрунтовані підстави для їх задоволення. 22.05.2025 р. в судовому підготовчому засіданні із розгляду Позову-1 та Позову-2, суддя Черкаський В.І. - необґрунтовано та безпідставно відхилив Заяву та аналогічні заяви ПП "Піранья", ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про залишення Позову-2 без руху, мотивувавши своє незаконне рішення - нібито недостатністю підстав для їх задоволення. Звичайно, що само по собі грубе ігнорування, фактично порушення суддею Черкаським В.І. приписів п. 3 ч. 2 ст. 46 та ч. 2 ст. 180 ГПК України, грубе ігнорування приписів ч. 6 ст. 164 ГПК України та ч. 5 ст. 390 ЦК України - можливо і не можуть і викликати сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Черкаського В.І. у розгляді справи № 908/713/20 (908/908/25), однак із самого початку порушення в цій справі провадження з Позову-1 вже супроводжувалось безліччю порушень норм процесуального права суддею Черкаським В.І. , а саме: 1) прийняття судом Позову-1 без належної оцінки вартості частки 759/1000 Гуртожитку, зі сплатою відповідного судового збору з належної оцінки цієї частки та з іншими процесуальними недоліками Позову-1, за що Позов-1 необхідно було б залишити без руху і зобов`язати ліквідатора надати ринкову вартість цієї частки, сплатити відповідний судовий збір, тощо; 2) ще 23.04.2025 р. я, ОСОБА_1 подав клопотання, в якому просив суддю Черкаського В.І. постановити у справі № 908/713/20 (908/908/25) окрему ухвалу, яку надіслати до: - ЗМР для розгляду та усунення порушень у діяльності представника ЗМР Король Сергія Юрійовича , зокрема, зловживання ним нормами процесуального права шляхом подачі до Господарського суду Запорізької області від імені Запорізької міської ради у справу № 908/713/20 (908/908/25) зустрічного позову із порушеннями ст. 180 ГПК України та порушеннями майнових прав та інтересів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 - Відділу поліції № 1 (Вознесенівське) Національної поліції України в Запорізькій області про порушення представником ЗМР Король Сергієм Юрійовичем законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 364 КК України (зловживання владою або службовим становищем) шляхом подачі від імені Запорізької міської ради у справу № 908/713/20 (908/908/25) завідомо неправомірного зустрічного позову із порушеннями ст. 180 ГПК України, яке порушує майнові права та інтереси ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , зокрема яке спричинить ОСОБА_1 , який є інвалідом 1 групи, майнові збитки у розмірі 8 000 000, 00 грн., як мінімум. До теперішнього часу суддя Черкаський В.І. не розглянув це клопотання. 3) 02.05.2025 р. ПП "Піранья" подало клопотання про витребування у ТОВ "Грааль" початкової вартості 759/1000 часток Гуртожитку, оскільки її вартість в розмірі 18 600, 00 грн. є не реально низькою, такою, що порушує права та інтереси всіх кредиторів ТОВ "Грааль", є порушенням вимог ч. 1 ст. 61 КУзПБ, згідно якої ліквідатор з дня свого призначення здійснює такі повноваження: - проводить інвентаризацію та визначає початкову вартість майна банкрута. Тобто, ПП "Піранья" захищаючи права та інтереси всіх кредиторів ТОВ "Грааль", просило суддю Черкаського В.І. фактично витребувати від ліквідатора боржника початкову вартість 759/1000 часток Гуртожитку, згідно з вимог ч. 1 ст. 61 КУзПБ. Однак, суддя Черкаський В.І. нехтуючи інтересами всіх кредиторів ТОВ "Грааль", у задоволенні цього клопотання відмовив усно в судовому засіданні 05.05.2025 р., без вмотивованої своєї правової позиції цієї відмови, без постановлення ухвали. Вищенаведені порушення з боку судді Черкаського В.І. норм процесуального права при прийнятті Позову-1, ігнорування законних клопотань ОСОБА_1 та ПП "Піранья", потім незаконне прийняття чомусь зустрічного позову ЗМР - Позову-2, який пред`явлено до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , які не є позивачами Позову-1, потім - відхилення Заяви та аналогічних заяв ПП "Піранья", ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про залишення Позову-2 без руху, дає в сукупності стійке переконання, що суддя Черкаський В.І. не зможе розглянути Позов-1, Позов-2 та Позов-3 неупереджено та об`єктивно. Згідно п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Згідно з Бангалорськими принципами поведінки суддів від 19.05.2006 р. незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах. 1.1. Суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. 1.2. Суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, у якій він повинен винести рішення. 1.3. Суддя не тільки виключає будь-які взаємовідносини, що не відповідають посаді, чи втручання з боку органів законодавчої та виконавчої влади, а й робить це так, щоб це було зрозуміло навіть сторонньому спостерігачу. 1.6. Суддя виявляє та підтримує високі стандарти поведінки суддів з метою укріплення суспільної довіри до судових органів, що має першочергове значення для підтримки незалежності судових органів. Натомість я, ОСОБА_1 , як і інші учасники справи, не можуть бути впевнені в тому, що суддя Черкаський В.І. є неупередженим у розгляді даної справи і це стало явним та очевидним, остаточно відомим мені після відмови 22.05.2025 р. суддею Черкаським В.І. задовольняти мою Заяву, аналогічні інші три заяви про залишення Позову-2 без руху. Крім того, Бангалорськими принципами поведінки суддів визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. 2.1. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. 2.2. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. 2.3. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. 2.5. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Нижче наведені приклади таких випадків: 1. У судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається. З урахуванням вищенаведених Бангалорських принципів поведінки суддів, враховуючи, що суддя Черкаський В.І., який є головуючим суддею в цій справі, вже допустив безліч порушень норм процесуального права, діючи фактично в інтересах ліквідатора ТОВ "Грааль" Загрії Р.О. та в інтересах ЗМР, то на думку стороннього обізнаного незалежного спостерігача є всі наявні сумніви, що суддя Черкаський В.І. з великою вірогідністю, окрім матеріалів справи, з власних джерел має інформацію стосовно даної справи, а також, що його об`єктивність у цій справі знаходиться під впливом психологічно-емоційного зв`язку із ліквідатором ТОВ "Грааль" Загрією Р.О. та представниками ЗМР, що є очевидним та неприхованим. Згідно ч. 3 ст. 38 ГПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Положеннями ст. 39 ГПК України передбачено, що: 1. Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. 2. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. 3. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. 4. Якщо питання про відвід судді в порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, неможливо розглянути в суді, в якому розглядається справа, то справа для вирішення питання про відвід передається до суду відповідної інстанції, найбільш територіально наближеного до цього суду У рішенні ЄСПЛ у справі "Паунович проти Сербiї" (№ 54574/07) судді ЄСПЛ зауважили, що за суб`єктивний критерій повинні братися до уваги особисті переконання i поведінка певного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість в конкретній справі. Об`єктивний критерій визначає, чи дотримався суддя достатніх гарантій, що дозволяють виключити будь-який cyмнів щодо його неупередженості. Мається на увазі, що при ухваленні рушення про те, чи є в конкретній справі законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно виправданим. У зв`язку з цим, слiд мати на увазi, що навіть зовнішні прояви можуть мати певну значимість або, іншими словами, (справедливість повинна не тільки вершитися, але має бути також очевидно, як вона вершиться). Kpiм цих суб`єктивних i об`єктивних критеріїв слiд також враховувати питання внутрішньої організації та існування національних процедур для забезпечення неупередженості, а саме правил, що регулюють відвід суддів. Такі правила виражають заінтересованість національного законодавця з приводу усунення вcix обґрунтованих cyмнівів щодо неупередженості відповідного судді чи суду, та є спробою забезпечити неупередженість шляхом усунення причин таких проблем. Oкрім забезпечення відсутності фактичної упередженості, вони спрямовані на усунення будь-якого прояву небезсторонності, i таким чином сприяють підвищенню довіри, яку сyди мають вселяти громадськості у демократичному суспільстві. Таким чином, ЄСПЛ наголосив, що будь-який суддя, стосовно якого є законні підстави для побоювань у відсутності неупередженості, повинен взяти самовідвід. При цьому, неупереджений та об`єктивний розгляд справи є складовою верховенства права - основоположного принципу судочинства. При цьому, можливість задоволення заяви про відвід судді за суб`єктивним критерієм з боку сторони спостерігача, підтверджується ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 р. по справі № 908/137/18, яка розміщена в ЄДРСР за адресою https://reyestr.court.gov.ua/Review/87485407. З огляду на наведені обставини, приписи норм процесуального права, приписи Бангалорських принципів поведінки суддів, рішенні ЄСПЛ, я, ОСОБА_1 вважаю, що я позбавлений права на неупереджений та о6'єктивний розгляд даної справи відповідно до встановлених Конституцією України засад судочинства у даному складі суду, головуючим у якому є суддя Черкаський В.І., який на думку стороннього спостерігача, з великою долею вірогідності може мати певну заангажовану думку в силу наявності попередніх спільних трудових відносин, а також перебувати під впливом емоцій співчуття щодо ліквідатора ТОВ "Грааль" - арбітражного керуючого Загрії Р.О. та будь-якого представника ЗМР, як органу територіальної громади м. Запоріжжя, від якої опосередковано залежать і судді, зокрема суддя Черкаський В.І. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а тому Відповідач вважає, що в наявності всі законні підстави для задоволення даної Заяви про відвід судді Черкаського В.І. від розгляду даної справи. Згідно ч. 1 ч. 4 ст. 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Оскільки, про підставу відводу, я, ОСОБА_1 дізнався 22.05.2025 р., від свого представника - адвоката Мартиненка К.І., після судового засідання 22.05.2025 р. на якому була відхилена Заява, а також те, що закінчення дводенного строку для подання цього відводу припало на 24.05.2025 р. - відхідний день, то цей відвід я заявляю у понеділок 26.05.2025 р., перший після вихідного робочий день. На підставі викладеного, керуючись Бангалорськими принципами поведінки суддів від 19.05.2006 р., ст. 2, п. 5 ч. 1 ст. 35, ст. ст. 38, 39 ГПК України, Прошу: Постановити ухвалу, якою відвести суддю Черкаського Володимира Івановича від розгляду справи № 908/713/20 (908/908/25) Господарського суду Запорізької області".

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України, закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу встановлений статтею 39 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Підстави для відводу (самовідводу) визначені ст. 35 ГПК України.

Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суд знаходить, що заява заявника не узгоджується з приведеними положеннями, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зазначає, що заява про відвід судді Черкаського В.І. зводиться саме до виклику сумніву у заявника в об`єктивності та неупередженості судді.

Крім того, встановлення обставин, вказаних у пунктах 1 - 4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Отже, даними приписами встановлено, що відвід повинен бути саме вмотивованим і, що встановлення обставин, вказаних саме у пунктах 1 - 4 частини першої статті 35 цього Кодексу, а не пункту 5 вказаної частини, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Обставини для відводу, вказані у пунктах 1 - 4 частини першої статті 35 ГПК України, статті 36 цього Кодексу, судом не встановлені.

Статтею ст. 43 ГПК України унормовано, що учасники судового процесу (їх представники) повинні добросовісно користуватись процесуальними правами.

Підстави для задоволення заяви про відвід судді повинні ґрунтуватися з посиланням на обставини із зазначенням та поданням доказів, які їх підтверджують; не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також твердження представника сторони, які не ґрунтуються на нормах процесуального законодавства України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР), закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03 травня 2007 року встановлено, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Статтею 74 ГПК України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Доводи, якими заявник обґрунтував заяву про відвід не можуть бути підставою для відводу у відповідності до ст. ст. 35, 36 ГПК України.

Відповідно до вимог статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Пунктом 13 ст. 32 ГПК України визначено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 5 статті 13 ГПК України суду надано право, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керувати ходом судового процесу.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.

Основними засадами судочинства є: 1) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 2) забезпечення доведеності вини; 3) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 4) підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором; 5) забезпечення обвинуваченому права на захист; 6) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 7) розумні строки розгляду справи судом; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення; 9) обов`язковість судового рішення.

Законом можуть бути визначені також інші засади судочинства в судах окремих судових юрисдикцій.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява № 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Згідно із ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Суд дійшов висновку, що заявником не надано суду доказів, які викликають сумнів у неупередженості судді (відповідно до ст. ст. 35, 36, 38 ГПК України), а лише надається оцінка діям судді вчинення яких регламентовано чинним ГПК України (під час розгляду справи) у зв`язку з чим, заява про відвід є процесуально необґрунтованою.

За вказаних обставин, у задоволенні заяви ОСОБА_1 (вх. № 10777/08-08/25 від 26.05.2025) про відвід судді Черкаського В.І. слід відмовити.

Керуючись ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 35-36, 38 - 39, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У заяві ОСОБА_1 (вх. № 10777/08-08/25 від 26.05.2025) про відвід судді Черкаського В.І. у справі № 908/713/20 (908/908/25) відмовити.

Копію ухвали надіслати заявнику (до електронного кабінету).

Ця ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 27.05.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Володимир ЧЕРКАСЬКИЙ