ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"20" травня 2025 р. Справа № 924/312/25

м.Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Шевчук О.І., за участі секретаря судових засідань Демчук М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

за позовом заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького, м.Хмельницький

в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м.Хмельницький

до Комунального підприємства "Чайка" Хмельницької міської ради, м. Хмельницький

про відшкодування шкоди

Учасники справи:

прокурор: Лежнін І.О. - згідно посвідчення №072474

від позивача: Ступка Г.М. - згідно виписки з ЄДР

від відповідача: Присяжнюк В.В. - згідно виписки з ЄДР

Відповідно до ст.240 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення у справі

Процесуальні дії по справі, стислий виклад позицій сторін

До Господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Комунального підприємства "Чайка" Хмельницької міської ради про стягнення на користь Хмельницької міської ради 218 871 грн. шкоди, завданої внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Ухвалою суду від 28.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та встановлено сторонам строки для подання заяв по суті.

07.05.2025 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті спору на 20.05.2025.

Прокурор заступник керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького (далі прокурор), звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, - Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, наполягає на задоволенні позовних вимог, в обґрунтування яких зазначає, що за результатами здійснення упродовж 11.03.2020 - 23.03.2020 Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Комунальним підприємством "Чайка" Хмельницької міської ради, складено акт від 23.03.2020 №248/03. Цим актом зафіксовано, що Комунальним підприємством "Чайка" в порушення вимог ст.10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря" здійснено викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від джерел утворення викидів (котлоагрегати Е-1,0-0,9Р-УХЛ4, котел RED MAX PLUS 90), витяжних зонтів при завантаженні дров в топки парових котлів, дизельного генератора ТРМ RR33 за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

13.03.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Держекоінспекції у Хмельницькій області складено протокол №005808 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.78 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), за результатами розгляду якого постановою №81/03 від 24.03.2020 директора Комунального підприємства "Чайка" притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.78 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн. Штраф сплачено 03.04.2020.

З метою усунення виявлених порушень природоохоронного законодавства Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області комунальному підприємству внесено припис №24-03 від 24.03.2020. Факт усунення порушень підтверджений суб`єктом господарювання шляхом надання інформації від 20.05.2020 із долученням підтверджуючих документів.

На підставі акта перевірки та відомостей, наданих Комунальним підприємством "Чайка", Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області здійснено розрахунок збитків, завданих державі внаслідок відсутності дозволу на викиди забруднюючих речових в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів в сумі 218 871 грн. З метою добровільного відшкодування збитків Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області комунальному підприємству скеровано претензію від 03.06.2021, яка отримана і залишена без реагування.

Прокурор стверджує, що орган, уповноважений представляти інтереси держави у спірних правовідносинах не вжив заходів до захисту інтересів держави, відтак позов заявлено прокурором в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

З посиланням на ст.41, ч.3 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.1166 Цивільного кодексу України, ст.29 Бюджетного кодексу України прокурор просить стягнути шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища Комунальним підприємством "Чайка" внаслідок господарської діяльності, на користь Хмельницької міської ради до бюджету Хмельницької міської територіальної громади.

Представник прокуратури під час судового розгляду спору наполягав на задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у позові.

Позивач Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області (далі Держекоінспекція у Хмельницькій області, інспекція, позивач) письмової позиції щодо предмету спору не надав.

Представник позивача під час розгляду справи по суті підтримала позовні вимоги прокурора, вважає їх підтвердженими наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідач - Комунальне підприємство "Чайка" Хмельницької міської ради (далі КП "Чайка", відповідач) письмового відзиву на позов не подав.

Відповідно до ч.4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Оскільки відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами відповідно до приписів ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечив. Вказав, що дійсно комунальним підприємством допущено порушення вимог природоохоронного законодавства України, позаяк підприємством в процесі діяльності здійснювались викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря внаслідок роботи твердопаливних котлів, витяжних зонтів при завантаженні дров в топки парових котлів, дизельного генератора за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами. Відповідний дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря підприємство отримало 07.08.2020 строком на 10 років.

Враховуючи відсутність у підприємства прибутків з огляду на військовий стан в державі та здійснення його фінансування за рахунок засновника та власника - Хмельницької міської ради, стягнення з КП "Чайка" грошових коштів в рахунок відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, по суті буде переміщенням коштів в межах місцевого бюджету.

Розглядом матеріалів справи встановлено таке.

Відповідно до п.1.1 Статуту (в новій редакції) Комунального підприємства "Чайка" Хмельницької міської ради, затвердженого рішенням Хмельницької міської ради №55 від 14.07.2021 (далі - Статут), КП "Чайка" є комунальним унітарним підприємством, створеним відповідно до рішення Хмельницької міської ради від 08.06.2004 №18 на базі відокремленої частини комунальної власності територіальної громади м. Хмельницького шляхом перейменування комунального підприємства "Дитячий оздоровчий комплекс "Чайка" виконавчого комітету Хмельницької міської ради в комунальне підприємство "Чайка" Хмельницької міської ради.

Власником підприємства є територіальна громада міста Хмельницького в особі Хмельницької міської ради (п.1.2 Статуту).

Підприємство є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, рахунки в установах банку та ін., від свого імені виступає в господарських, цивільних та адміністративних правовідносинах з юридичними та фізичними особами, набуває майнових прав та несе обов`язки, виступає позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, господарському та адміністративному судах, несе відповідальність за результати своєї господарської діяльності (п.1.3 Статуту).

Відповідно до п.2.1 Статуту метою створення і діяльності підприємства є господарська діяльність для досягнення економічних і соціальних результатів з метою отримання прибутку, задоволення потреб суспільства у послугах та товарах народного споживання.

Предметом господарської діяльності підприємства для реалізації зазначеної мети є: надання лазневих послуг; надання послуг з прання, оброблення білизни та інших текстильних виробів фізичним та юридичним особам; надання послуг сауни; здійснення іншої діяльності по забезпеченню фізичного комфорту; надання інших індивідуальних послуг; роздрібна торгівля парфумерними та косметичними товарами та іншими товарами народного споживання та інша діяльність, не заборонена чинним законодавством України (п.2.2 Статуту).

На підставі наказу Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області від 26.02.2020 №267 та направлення на проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 26.02.2020 №239/03, посадовими особами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області в період з 11 по 23.03.2020 проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Комунальним підприємством "Чайка" Хмельницької міської ради.

13.03.2020 начальником відділу інструментально-лабораторного контролю Держекоінспекції у Хмельницькій області проведено вимірювання вмісту забруднюючих речовин (ЗР) в організованих викидах стаціонарних джерел КП "Чайка": котел паровий Е-1,0-0,9Р3(Э)УХЛ4 ст.№2, котел паровий Е-1,0-0,9Р-3(Э)УХЛ4 ст.№1, котел RED MAX PLUS 90, які зафіксовані в протоколі №13-20 вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел від 13.03.2020.

23.03.2020 за результатами проведеного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання Комунальним підприємством "Чайка" Хмельницької міської ради вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено акт №248/03.

Під час проведення планового заходу, серед іншого, встановлено, що КП "Чайка" в порушення ст.ст.10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря" здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел утворення викидів за відсутності дозволу, що підтверджується наявним в матеріалах справи Актом перевірки від 23.03.2020 №248/03.

Акт підписаний повноважними представниками Держекоінспекції у Хмельницькій області у складі 2-х осіб; директор КП "Чайка" від підпису відмовився. Акт скеровано директору КП "Чайка" 25.03.2020 за вих.№1423/03.

Додатками до акту оформлено перелік питань щодо проведення планового заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства про охорону атмосферного повітря (додаток №1), перелік питань щодо проведення планового заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства про використання та охорону земель (додаток №3), перелік питань щодо проведення планового заходу державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства про поводження з відходами, пестицидами та агрохімікатами (додаток №4).

13.03.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області щодо директора КП "Чайка" Присяжнюка В.В. складено протокол №005808 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.78 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: 13.03.2020 під час проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства КП "Чайка" Хмельницької міської ради встановлено порушення порядку здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря спеціальними джерелами без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади, що є порушенням ст.ст.10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря".

У вказаному протоколі викладено пояснення директора КП "Чайка" ОСОБА_1 , згідно яких дозвіл на викиди знаходиться в розробці.

Протокол про адміністративне правопорушення №005808 від 13.03.2020 підписано особою, яка його склала, та директором КП "Чайка" Присяжнюком В.В.

24.03.2020 за результатами розгляду протоколу про адміністративне порушення №005808 від 13.03.2020 Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області винесено постанову №81/03, якою директора КП "Чайка" Присяжнюка В.В. визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.78 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 гривень.

Постанова №81/03 від 24.03.2020 підписана особою, яка її ухвалила. На постанові проставлено відмітку про направлення її копії рекомендованим листом з повідомленням 25.03.2020 за №1436/03.

03.04.2020 ОСОБА_1 сплачено штраф в розмірі 136 грн. згідно постанови від 24.03.2020 №81/03, що підтверджується платіжною квитанцією 0.0..1 від 03.04.2020.

З метою усунення виявлених під час проведення перевірки порушень природоохоронного законодавства відповідачу внесено припис від 24.03.2020 №248/03.

20.05.2020 КП "Чайка" листом за вих.№47 проінформовано державного інспектора з охорони навколишнього середовища Хмельницької області на виконання припису від 24.03.2020 №248/03 про усунення виявлених порушень з наданням підтверджуючих документів, а також опрацювання ТОВ НВП "Екосфера", з яким укладено договір на розробку документів, техдокументації на отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин, орієнтовний термін отримання дозволу червень-липень 2020 року.

09.12.2020 Держекоінспекцією у Хмельницькій області скеровано запит КП "Чайка" про надання інформації щодо часу роботи джерел утворення викидів забруднюючих речовин (год) за період з 13.03.2020 по 06.08.2020: котел паровий Е-1,0-0,9Р3(Э)УХЛ4 ст.№2, котел паровий Е-1,0-0,9Р-3(Э)УХЛ4 ст.№1, котел RED MAX PLUS 90.

Листом від 22.12.2020 №108 відповідачем проінформовано Держекоінспекцію у Хмельницькій області щодо кількості відпрацьованих годин роботи твердопаливними котлами: котел Е-1,0Р3(Э)№2 388 год; котел Е-1,0Р-3(Э)№1 69 год; опалювальний котел RED MAX PLUS 90 не був задіяний в роботі.

29.04.2021 Держекоінспекцією у Хмельницькій області скеровано запит КП "Чайка" про надання інформації щодо часу роботи джерел утворення викидів забруднюючих речовин (год) за період з 01.01.2018 по 06.08.2020.

Листом від 13.05.2021 №40 відповідачем проінформовано Держекоінспекцію у Хмельницькій області щодо фактичного відпрацьованого часу джерелами утворення викидів, а саме: з 01.01.2018 по 12.03.2020 твердопаливним котлом Е-1,0-0,9Р3(Э)УХЛ-4 (котел №1) 237 год, твердопаливним котлом Е-1,0-0,9Р3(Э)УХЛ-4 (котел №2) 703 год; з 01.01.2018 по 06.08.2020 твердопаливним котлом RED MAX PLUS 90 535 год, витяжними зонтами при завантаженні дров в топки парових котлів 140 год., дизельним генератором ТРМ RR33 51 год. Також надано звіти про охорону атмосферного повітря за 2017 рік, звіти про викиди забруднюючих речовин і парникових газів у атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за 2018 та 2019 роки, копію дозволу №-1268/35 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами від 07.08.2020, виданого Департаментом природних ресурсів та екології Хмельницької обласної державної адміністрації, та звіту ТОВ НВП "Екосфера" по інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на КП "Чайка", затвердженого директором КП "Чайка" 07.07.2020.

25.05.2021 на підставі акту перевірки від 23.03.2020 №248/03 та інформації відповідача про час роботи джерел утворення забруднюючих речовин без дозволу, Держекоінспекцією у Хмельницькій області проведено розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, обумовлених здійсненням наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел утворення викидів (котлоагрегатів Е-1,0-0,9Р3(Э)УХЛ-4, RED MAX PLUS 90, витяжних зонтів при завантаженні дров в топки парових котлів, дизельного генератора ТРМ RR33) за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами. Вказаний розрахунок проведено на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697.

Розрахунок розміру відшкодування збитків здійснювався за формулою: З = mi x 1,1П х Аі х Кт х Кзі, виходячи із маси наднормативного викиду забруднюючих речовини (mi): вуглецю оксиду, NOx (в перерахунку на NO2), речовини у вигляді суспендованих твердих частинок (мікрочастинки та волокна), метану, ангідриду сірчастого, вуглеводнів насичених С12-С19 (розчинник РПК-26611 і ін.) у перерахунку на сумарний органічний вуглець; показника 1,1П 5195,3 (розміру мінімальної заробітної плати на дату виявлення порушення (П) = 4723 грн.); безрозмірних показників відносної небезпечності забруднюючої речовини (Аі); коефіцієнту, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості (Кт) 1,69; коефіцієнту, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту забруднюючою речовиною (Кзі) 1,0.

Розрахунок розміру збитків здійснено виходячи із виду забруднюючої речовини: вуглецю оксиду на суму 121 692 грн., NOx (в перерахунку на NO2) 65 850 грн., речовини у вигляді суспендованих твердих частинок (мікрочастинки та волокна) 30 453 грн., метану 16 грн., ангідриду сірчастого 70 грн., вуглеводнів насичених С12-С19 (розчинник РПК-26611 і ін.) у перерахунку на сумарний органічний вуглець 790 грн., а всього на суму 218 871 грн.

03.06.2021 Держекоінспекцією у Хмельницькій області на адресу КП "Чайка" листом скеровано розрахунок розміру відшкодування збитків, завданих державі, в сумі 218 871 грн. із зазначенням реквізитів розрахункового рахунку для їх сплати в добровільному порядку.

06.03.2025 Держекоінспекцією у Хмельницькій області скеровано до Окружної прокуратури міста Хмельницького матеріали перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства КП "Чайка" та повідомлено про відсутність інформації про відшкодування шкоди, завданої державі в сумі 218 871 грн.

10.03.2025 Окружною прокуратурою міста Хмельницького надіслано листа №55-721-25 Держекоінспекції у Хмельницькій області з проханням надати інформацію про вжиті заходи щодо стягнення з КП "Чайка" збитків, завданих державі внаслідок відсутності дозволу на викиди забруднюючих речових в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів в сумі 218 871 грн., в т.ч. в судовому порядку.

Держекоінспекція у Хмельницькій області листом від 13.03.2025 повідомила окружну прокуратуру про невжиття заходів щодо стягнення шкоди з КП "Чайка" в судовому порядку, у зв`язку з відсутністю коштів на оплату судового збору та відсутність заперечень щодо вжиття заходів представницького характеру прокурором.

13.03.2025 Окружною прокуратурою міста Хмельницького надіслано повідомлення Держекоінспекції у Хмельницькій області про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову до КП "Чайка" про стягнення 218 871 грн. збитків, завданих внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

17.03.2025 фінансове управління Хмельницької міської ради листом проінформувало заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького про реквізити для зарахування до бюджету Хмельницької міської територіальної громади грошових стягнень за шкоду, завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності: отримувач коштів ГУК у Хмел.обл/Хмельниц.мтг/24062100, , рахунок UA0022775.

Інших доказів, які стосуються предмету спору, матеріали справи не містять.

Дослідивши обставини справи та оцінивши надані докази по суті спору, судом береться до уваги таке.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч.3 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 ст. 53 ГПК України).

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Також Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У рішенні від 05.06.2019 №4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Щодо підстав представництва інтересів держави в особі Держекоінспекції у Хмельницькій області, суд враховує таке.

Державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій (ч.3 ст.16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 "Про затвердження Положення про Державну екологічну інспекцію України").

Пунктом 4 цієї постанови визначено, що Держекоінспекція, серед іншого, відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин, додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря, надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан атмосферного повітря, визначення видів і обсягів забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря; проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства, інформує дозвільні органи про надані приписи суб`єктам господарювання, що провадять діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування); складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Наведене положення кореспондується зі ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".

Відповідно до п.1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230, державна екологічна інспекція відповідної області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Згідно Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.09.2017 №652 (чинного на час виникнення спірних правовідносин) та п.п.1, 3 розділу І Положення про Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.03.2023 №46, Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області (далі Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується; повноваження Інспекції поширюються на територію Хмельницької області; основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Хмельницької області.

У розділі ІІ вищезазначеного Положення визначені функції Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, зокрема Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин, додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря, надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан атмосферного повітря, визначення видів і обсягів забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря; проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Отже, Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області є органом, уповноваженим державою здійснювати нагляд (контроль) за додержанням підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, відтак суд вважає, що інтереси Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області є складовою інтересів держави, а тому остання є належними позивачем у цій справі.

Матеріалами справи стверджується факт звернення 10.03.2025 Окружної прокуратури міста Хмельницького до Держекоінспекції у Хмельницькій області з проханням надати інформацію про вжиті заходи з метою стягнення збитків, завданих КП "Чайка" державі внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, а також чи будуть вживатись заходи представницького характеру, спрямовані на стягнення таких збитків.

Держекоінспекція у Хмельницькій області листом від 13.03.2025 повідомила окружну прокуратуру про невжиття заходів щодо стягнення шкоди з КП "Чайка" в судовому порядку, у зв`язку з відсутністю коштів на оплату судового збору та відсутність заперечень щодо вжиття заходів представницького характеру прокурором.

Наведене свідчить про вияв пасивної поведінки уповноважених суб`єктів після отримання повідомлення прокурора про порушення інтересів держави та необхідності захисту цих інтересів. Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 15.04.2021 у справі №905/1529/20, від 30.07.2020 у справі №904/5598/18.

13.03.2025 Окружною прокуратурою міста Хмельницького надіслано повідомлення Держекоінспекції у Хмельницькій області про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову до КП "Чайка" про стягнення 218 871 грн. збитків, завданих внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

За наведених обставин, оскільки прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, враховуючи, що останній самостійно не звернувся до суду, про що повідомив прокуратуру, суд дійшов висновку про дотримання прокурором порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", для звернення до суду з відповідним позовом та наявності законних підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах: Держекоінспекції у Хмельницькій області.

У справі, що розглядається, предметом позову є вимога про стягнення з відповідача 218 871 грн. збитків, завданих внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст.16 Конституції України).

Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (ст.ст. 66, 68 Конституції України).

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Правові і організаційні основи та екологічні вимоги в галузі охорони атмосферного повітря визначає Закон України "Про атмосферне повітря", який спрямований на збереження та відновлення природного стану атмосферного повітря, створення сприятливих умов для життєдіяльності, забезпечення екологічної безпеки та запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище.

Абзацом 2 ч.1 ст.10 Закону України "Про атмосферне повітря" визначено обов`язок суб`єктів господарювання, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо.

Приписами ч.1 ст.149, ст.151 Господарського кодексу України (далі ГК України) передбачено, що суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Положеннями ст.38 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Відповідно до ч.ч.5, 6 ст.11 Закону України "Про атмосферне повітря" (тут і надалі в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Судом встановлено та не заперечується сторонами отримання КП "Чайка" дозволу №-1268/35 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами 07.08.2020.

Статтею 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, які передбачають, серед іншого, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Особи, винні у перевищенні нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел в атмосферне повітря та нормативів гранично допустимого впливу фізичних та біологічних факторів стаціонарних джерел, викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону несуть відповідальність згідно з законом (ст.33 Закону України "Про атмосферне повітря").

Відповідно до ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Вказане положення закону кореспондуються зі ст.34 Закону України "Про атмосферне повітря".

Суд враховує, що відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у ст.1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка боржника, збитки, причинний зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вина.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Аналогічна правова позиція стосовно складу цивільного правопорушення викладена у постановах Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №904/4933/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Натомість відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 17.03.2020 у справі № 912/823/18, від 03.11.2021 у справі № 922/1705/20, від 18.12.2020 у справі 922/3414/19).

Матеріалами справи, а саме: актом №248/03 від 23.03.2020, складеним за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання КП "Чайка" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; протоколом № 005808 від 13.03.2020 про адміністративне правопорушення, постановою №81/03 від 24.03.2020 про накладення адміністративного стягнення стверджується факт вчинення відповідачем правопорушення.

Вказані акти індивідуального характеру відповідачем не оскаржено, що свідчить про визнання ним факту наявності порушень виявлених під час проведеного Держекоінспекцією у Хмельницькій області планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища. Доказів зворотнього матеріалми справи не містять.

У справі, що розглядається, судом встановлено наявність у діях відповідача складу всіх чотирьох умов, необхідних для відшкодування спричиненої державі шкоди внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, а саме:

- протиправна поведінка, яка полягає у здійсненні наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел утворення викидів (двох котлоагрегатів Е-1,0-0,9Р3(Э)УХЛ-4, котлоагрегату RED MAX PLUS 90, витяжних зонтів при завантаженні дров в топки парових котлів, дизельного генератора ТРМ RR33) за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами в період часу з 01.01.2018 по 06.08.2020;

- шкода, яка обрахована відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277;

- причинний зв`язок, що виражений у заподіяні вказаної шкоди саме протиправною поведінкою відповідача.

- вина, позаяк відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності його вини у здійсненні наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел утворення викидів в період часу з 01.01.2018 по 06.08.2020. Відповідач, використовуючи у господарській діяльності стаціонарні джерела утворення викидів в атмосферне повітря за відсутності спеціального дозволу, усвідомлював або повинен був усвідомлювати факт порушення відповідними діями вимог чинного законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Отже, відсутність у відповідача як суб`єкта господарювання дозволу на викиди стаціонарними джерелами викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря свідчить про порушення нормативно визначених умов викидів таких речовин в атмосферу, зокрема абзацу 2 ч.1 ст. 10, частин 5-6 статті 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" та є протиправною формою поведінки в результаті якої завдано шкоду навколишньому природному середовищу, одним із природних ресурсів якого є атмосферне повітря.

Грошовим виразом майнової шкоди є збитки.

Як вбачається з матеріалів справи, розрахунок збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, обумовлених здійсненням наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел утворення викидів за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, стягнення яких є предметом спору по цій справі, здійснено позивачем на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277 (далі - Методика).

Дана Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами здійснених юридичними особами незалежно від форми власності та господарювання, фізичними особами - підприємцями, а також юридичними особами - нерезидентами (п.1.2 Методики).

Методика застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій при розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що виявлені за результатами державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в частині охорони атмосферного повітря (п.1.4 Методики).

Наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря - це викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами (п.2.2 Методики).

Відповідно до п.4.1 Методики розмір відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тони забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на дату виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1, з урахуванням регулювальних коефіцієнтів (додатки 1, 2) і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини.

Розмір збитків розраховується за формулою 16, а саме: З = mi x 1,1П х Аі х Кт х Кзі, де З - розмір збитків, грн; mi - маса наднормативного викиду i-тої забруднюючої речовини, т; 1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на дату виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т; Аі - безрозмірний показник відносної небезпечності i-тої забруднюючої речовини; Кт - коефіцієнт, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості; Кзі, - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту i-тою забруднюючою речовиною. Загальний розмір відшкодування збитків розраховується як сума розмірів збитків за наднормативний викид в атмосферне повітря кожної забруднюючої речовини.

Прокурором надано в матеріали справи здійснений 25.05.2021 позивачем розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, обумовлених здійсненням наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел утворення викидів (котлоагрегатів Е-1,0-0,9Р3(Э)УХЛ-4, RED MAX PLUS 90, витяжних зонтів при завантаженні дров в топки парових котлів, дизельного генератора ТРМ RR33) за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Розрахунок розміру збитків здійснено виходячи із виду забруднюючої речовини: вуглецю оксиду на суму 121 692 грн., NOx (в перерахунку на NO2) 65 850 грн., речовини у вигляді суспендованих твердих частинок (мікрочастинки та волокна) 30 453 грн., метану 16 грн., ангідриду сірчастого 70 грн., вуглеводнів насичених С12-С19 (розчинник РПК-26611 і ін.) у перерахунку на сумарний органічний вуглець 790 грн., а всього на суму 218 871 грн.

Правильність здійсненого позивачем розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, іншими учасниками справи не оспорюється.

Судом встановлено, що наведені розрахунки є обґрунтованими та арифметично правильними, а заявлена позивачем сума збитків до стягнення в розмірі 218 871 грн. в межах суми, допустимої до стягнення,

Таким чином, позивач правомірно здійснив розрахунок заявлених до відшкодування збитків.

Ураховуючи наведене, збитки, завдані державі внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема викидів стаціонарними джерелами забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу, підлягають відшкодуванню за весь час роботи стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу.

Суд враховує, що відповідно до положень Бюджетного кодексу України шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку до бюджету Хмельницької міської територіальної громади в особі Хмельницької міської ради.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

В силу положень ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16).

Беручи до уваги наведені вище положення закону, враховуючи встановлені судом факти та зміст позовних вимог, суд дійшов висновку про їх обґрунтованість, порушення інтересів держави відповідачем, відтак - наявність підстав для стягнення з відповідача до бюджету Хмельницької міської територіальної громади 218 871 грн. шкоди, завданої внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд зазначає таке.

Згідно ст.ст.123, 129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору у зв`язку із задоволенням позову покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 73, 74, 86, 123, 129, 232, 233, 237, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з Комунального підприємства "Чайка" Хмельницької міської ради (29000, м. Хмельницький, вул. Івана Франка, буд. 28, ідентифікаційний код 32995367) на користь Хмельницької міської ради (29005, м.Хмельницький, вул. Героїв Маріуполя, буд.3, до бюджету Хмельницької міської територіальної громади: одержувач коштів ГУК у Хмел.обл./Хмельниц.мтг/24062100, ідентифікаційний код 37971775, рахунок UA0022775) 218 871 (двісті вісімнадцять тисяч вісімсот сімдесят одну) гривню шкоди, завданої внаслідок здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Комунального підприємства "Чайка" Хмельницької міської ради (29000, м.Хмельницький, вул. Івана Франка, буд. 28, ідентифікаційний код 32995367) на користь Хмельницької обласної прокуратури (29000, м. Хмельницький, пров. Військоматський, 3, ідентифікаційний код 02911102, Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, рахунок UA0002814) 3 283 (три тисячі двісті вісімдесят три) гривні 07 копійок витрат по оплаті судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення Господарського суду Хмельницької області подається до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене (лише вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 22.05.2025.

Суддя О.І. Шевчук