ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

23.05.2025р. Справа №905/1254/24

Господарський суд Донецької області у складі судді Зельман Ю.С., розглянувши матеріали справи за позовом: Державної екологічної інспекції у Донецькій області (85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Петровського, буд. 18А; )

до відповідача: Приватного підприємства "ПОЛІМІН-ДОНБАС" (84400, Донецька область, м. Лиман, провул. Грушевського, 24А; )

про стягнення збитків в сумі 7 411,98 грн. за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності,-

без повідомлення (виклику) учасників справи

СУТЬ СПОРУ:

Державна екологічна інспекція у Донецькій області звернулась до Господарського суду Донецької області з позовом до Приватного підприємства "ПОЛІМІН-ДОНБАС" про стягнення збитків в сумі 7 411,98 грн. на рахунок UA0005564, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), отримувач: Донецьке ГУК/Лиманська МТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, КБК 24062100 - Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності до: спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 2 223,59 грн. (дві тисячі двісті двадцять три гривні 59 копійок), що становить 30% загальної суми збитків; обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації () в сумі 1 482,40 грн. (одна тисяча чотириста вісімдесят дві гривні 40 копійок), що становить 20% загальної суми збитків; фонду охорони навколишнього природного середовища Лиманської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області () в сумі 3 705,99 грн. (три тисячі сімсот п`ять гривень 99 копійок), що становить 50% загальної суми збитків.

В обґрунтування позову позивач вказує, що Державною екологічною інспекцією у Донецькій області під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) щодо додержання Приватним підприємством "ПОЛІМІН-ДОНБАС" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у періоди: з 30.09.2021 по 13.10.2021 та з 19.01.2022 по 01.02.2022, було встановлено порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства в частині охорони атмосферного повітря, а саме не дотримано умови дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-12А від 07.05.2018 та допущено перевищення встановлених гранично допустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву), що заподіяло збитки державі в сумі 7 411,98 грн.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 07.10.2024 року відкрито провадження у справі № 905/1254/24, яку вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Згідно з положеннями ст. 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Частиною 3 та 4 статті 120 ГПК України передбачено, що повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень і ухвала про вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів для вчинення відповідної процесуальної дії.

З метою повідомлення сторін про розгляд справи, ухвалу Господарського суду Донецької області про відкриття провадження у справі було направлено на адресу відповідача, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Разом із тим, станом на дату прийняття вказаного рішення повідомлення про вручення поштового відправлення на адресу суду не поверталось.

Також з метою повідомлення відповідача про розгляд справи на офіційному сайті суду 09.10.2024 було розміщено відповідне оголошення.

Крім того, згідно ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України Про доступ до судових рішень).

Враховуючи наведене, суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з ухвалою суду про відкриття провадження у справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Крім того, ухвала суду по даній справі направлялась відповідачу на електронну пошту (), що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою про доставку електронного листа.

Також, з огляду на те, що місцезнаходженням відповідача є м. Лиман Донецької області, яке згідно з Переліком, затвердженим Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 (чинного на момент відкриття провадження у справі), є територією активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси з 08.09.2023, судом було здійснено направлення ухвали про відкриття провадження у справі №905/1254/24 на адресу засновника та кінцевого бенефіціара юридичної особи відповідача ПП «Полімін-Донбас» - Єршова Сергія Анатолійовича, зазначену у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 03115, м. Київ, вул. Верховинна, 35, кв. 168. Разом із тим, вказана копія ухвали були повернута відділенням поштового зв`язку на адресу суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (проставлена 08.05.2025).

Відповідно до п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 29.03.2021 у справі № 910/1487/20 та врахована судом, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, яким в даному випадку є суд (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) та постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19, від 17.11.2021 у справі № 908/1724/19 та від 01.03.2023 у справі №910/18543/21).

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку щодо належного повідомлення відповідача про розгляд справи.

24.02.2025 на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про залучення до матеріалів справи копії довідки від 11.10.2021 №132 та претензії №3-2/22 від 25.01.2022. Також у вказаному клопотанні зазначено про те, що позивач просить стягнути з відповідача збитки за період з 12 годин 50 хвилин 05.10.2021 по 12 годину 00 хвилин 26.01.2022, що підтверджується розрахунком розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викидів № 1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «Полімін-Донбас» по речовинам у вигляді суспендованих твердих частинок, копія якого додана до позовної заяви. Натомість інформація щодо часу роботи джерела викиду з 12 годин 50 хвилин 05.10.2021 по 12 годину 00 хвилин 26.01.2022 для здійснення розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викидів № 1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «Полімін-Донбас» за період з 12 годин 50 хвилин 05.10.2021 по 12 годину 00 хвилин 26.01.2022 використана Позивачем згідно відомостей довідки відповідача від 03.02.2022 № 19, копія якої додана до позовної заяви. Також у вказаному клопотанні зазначено про те, що за заподіяні Відповідачем державі збитки в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викидів № 1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) за період з 16.11.2020 по 30.09.2021, позивачем окремо були пред`явлені відповідачу претензійні вимоги претензією № 3-2/22 від 25.01.2022 на суму 290,84 грн., що підтверджується копією зазначеної претензії та доданим до неї розрахунком розміру відшкодування збитків.

Суд зазначає, що станом на дату винесення цього рішення у встановлений строк відповідачем не надано відзиву на позовну заяву, про причини та/або намір вчинити відповідні дії суд не повідомлено.

Оскільки відповідач своїм правом на подання відзиву по справі не скористався, в інший спосіб своєї позиції не довів, суд на підставі ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з положеннями статті 248 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України), суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє до теперішнього часу.

В той же час, судом враховано, що ст.12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Тобто, навіть в умовах воєнного стану конституційне право особи на судовий захист не може бути обмеженим.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

З наведених приписів закону вбачається, що запровадження військового стану у країні не може слугувати самостійною та достатньою підставою для відтермінування вирішення спору (не здійснення розгляду справи).

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 1950 визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту, з урахуванням основних засад (принципів) господарського судочинства, встановлених ст. 2 Господарського процесуального кодексу України.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Згідно ч.1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року у справі №821/818/16.

Необхідно зазначити, що Господарський суд Донецької області знаходиться на території Харківської територіальної громади, яка з першого дня військової агресії перебуває під постійними ворожими обстрілами, які становлять загрозу життю та здоров`ю всіх учасників судового процесу. Окрім того, ворогом неодноразово вчинялися дії, спрямовані на руйнування об`єктів критичної інфраструктури регіону, що, зокрема, спричиняло тривале знеструмлення електричних мереж та вихід з ладу систем зв`язку та інтернету. Такі обставини істотно уповільнили роботу суду, як щодо організаційно-технічного забезпечення судового процесу, так і щодо безпосереднього розгляду справи.

З урахуванням викладеного, за об`єктивних обставин розгляд даної справи був здійснений судом без невиправданих зволікань настільки швидко, наскільки це було можливим за вказаних умов, у межах розумного строку в контексті положень Господарського процесуального кодексу України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На думку суду, враховуючи достатність часу, наданого сторонам для подачі доказів в обґрунтування своїх позицій у справі, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, господарським судом в межах наданих йому повноважень сторонам створені усі належні умови для надання доказів.

За приписами ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Враховуючи належне повідомлення сторін про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику їх уповноважених представників, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами справи.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши обставини спору, доводи учасників судового процесу суд, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основним видом діяльності Приватного підприємства "ПОЛІМІН-ДОНБАС" є виробництво сухих будівельних сумішей (КВЕД 23.64). Також до видів діяльності товариства відноситься виготовлення виробів із гіпсу для будівництва (КВЕД 23.62), технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів (КВЕД 45.20), оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням (КВЕД 46.33).

07.05.2018 Приватним підприємством "ПОЛІМІН-ДОНБАС" отримано дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №-12, виданий Департаментом екології та природних ресурсів Донецької облдержадміністрації безстроково. Згідно п. 2.2 вказаного дозволу джерело викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) віднесено до інших джерел викидів.

У додатку до цього дозволу, зокрема, визначено дозволені обсяги викидів забруднюючих речовин, які віднесені до інших джерел викидів, в атмосферне повітря, зокрема: - на джерелі № 1 - сушильний барабан, вібросито грубого розсіву: для речовини оксиди азоту (оксид та діоксид азоту) в перерахунку на діоксид азоту - величина масової витрати 0,045 г/с, для речовини діоксин сірки (діоксид та триоксид) у перерахунку на діоксид сірки - 0,016 г/с, для речовини оксид вуглецю величина масової витрати - 0,024 г/с. Згідно додатку до дозволу, граничнодопустимий викид оксиду азоту (оксид та діоксид азоту) та оксиду вуглецю відповідно до законодавства не встановлено, так як величина їх масової витрати складає менше 5 000 г/год.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 № 275 (чинного на момент спірних правовідносин), остання є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з пунктом 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Державною екологічною інспекцією у Донецькій області (далі - позивач) під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) щодо додержання відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у періоди з 30.09.2021 по 13.10.2021 та з 19.01.2022 по 01.02.2022, було встановлено порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства в частині охорони атмосферного повітря, а саме не дотримано умови дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-12 від 07.05.2018 та допущено перевищення встановлених гранично допустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду №1(сушильний барабан, вібросито грубого розсіву).

На підставі наказу Державної екологічної інспекції у Донецькій області № 809 від 30.09.2021 «Про проведення позапланової перевірки Приватного підприємства «ПОЛІМІН-ДОНБАС», направлення на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства № 660/21 від 30.09.2021, припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області №03-483/21 від 21.07.2021, у період з 30.09.2021 по 13.10.2021 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства в частині виконання припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області № 03-483/21 від 21.07.2021 Приватним підприємством «ПОЛІМІН-ДОНБАС» (пров. Грушевського, будинок 24А, м. Лиман, Донецька область, 84400, ).

За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС», Інспекцією було складено акт № 03-660/21 від 13.10.2021 (далі - Акт), про виявлення порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, в тому числі ст.10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», під час якого встановлено факт перевищення відповідачем нормативів гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду №1 по речовинам у вигляді суспендованих твердих часток в 2,26 рази.

Згідно акту № 03-660/21 від 13.10.2021 за результатами позапланової перевірки встановлені порушення вимог законодавства, в тому числі, встановлено факт невиконання пункту 2 припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області № 03-483/21 від 21.07.2021, а саме: дотримуватися умов дії дозволу на викиди №-12А від 07.05.2018, не допускати перевищення нормативу гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду №1, що є порушенням ст.10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».

Акт № 03-660/21 від 13.10.2021 підписаний відповідачем в особі директора ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» Комаристого І.В. із записом, що акт прийнято з зауваженнями, які будуть викладені в листі додатково.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у період з 30.09.2021 по 13.10.2021 відповідачу був виданий до виконання припис №03-660/21 від 18.10.2021 про усунення виявлених порушень, яким було зобов`язано відповідача, серед іншого, дотримуватися умов дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-12А від 07.05.2018, не допускати перевищення встановлених гранично допустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду № 1.

Припис № 03-660/21 від 18.10.2021 був прийнятий відповідачем до виконання без зауважень.

За встановленим за результатами позапланової перевірки в період з 30.09.2021 по 13.10.2021 за фактом перевищення відповідачем гранично допустимих викидів забруднюючих речовин, а саме суспендованих твердих часток на джерелі викиду №1, що є порушенням ст. 10 ЗУ «Про охорону атмосферного повітря», ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», 05.10.2021 Державною екологічною інспекцією в Донецькій області складено протокол про адміністративне правопорушення № 005970 відносно начальника виробництва ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП (невиконання законних розпоряджень чи приписів посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів).

Зазначений протокол розглянуто Державною екологічною інспекцією у Донецькій області 06.10.2021 та винесено постанову № 03-272 про притягнення до адміністративної відповідальності начальника виробництва ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» ОСОБА_1 , якого визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 374,00 грн.

Вказана постанова не оскаржувалась.

На виконання припису № 03-660/21 від 18.10.2021 відповідач листом № 4 від 20.12.2021 повідомив позивача про проведення організаційних заходів по усуненню виявлених недоліків, а саме про проведення модернізації газоочисної установки сушильного барабану виробничої дільниці ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС».

З метою перевірки виконання припису № 03-660/21 від 18.10.2021, Інспекцією на підставі наказу Державної екологічної інспекції у Донецькій області №29/22 від 19.01.2022 «Про проведення позапланової перевірки» Приватного підприємства «ПОЛІМІН-ДОНБАС», направлення на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 19.01.2022 № 20/22, припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області № 03-660/21 від 18.10.2021, у період з 19.01.2022 по 01.02.2022 була проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства в частині виконання припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області від № 03-660/21 від 18.10.2021 Приватним підприємством «ПОЛІМІН-ДОНБАС» (юридична адреса: пров. Грушевського, будинок 24А, м. Лиман, Донецька область, 84400, ).

За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» Інспекцією було складено акт № 03-20/22 від 01.02.2022 (далі - Акт) про відсутність порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно акту № 03-20/22 від 01.02.2022 за результатами позапланової перевірки встановлено, що відповідачем виконані вимоги припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області № 03-660/21 від 18.10.2021, який був виданий за результатами проведення позапланової перевірки з 30.09.2021 по 13.10.2021, в тому числі виконано пункт 2 припису № 03-660/21 від 18.10.2021, яким було зобов`язано відповідача дотримуватися умов дії дозволу на викиди №-12А від 07.05.2018 і не допускати перевищення нормативу гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду №1.

Також згідно акту 03-20/22 від 01.02.2022, відділом інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Донецькій області року виконано відбір проб викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» і за результатами вимірювань не було встановлено перевищення нормативів гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду №1 (труба від джерел утворення сушильних барабан, вібросито грубого розсіву).

Акт № 03-20/22 від 01.02.2022 підписаний відповідачем в особі директора ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» Комаристого І.В. без зауважень.

Згідно з Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затв. наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зар. в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 №414/34697 (надалі - Методика), державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Буфістовим С.П. було здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «Полімін-Донбас» по речовинам у вигляді суспендованих твердих частинок, відповідно до якого розмір збитків, обумовлених здійсненням наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «Полімін-Донбас» по речовинам у вигляді суспендованих твердих частинок склав 7411,98 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на адресу відповідача було направлено претензію №3-19/22 від 23.02.2022 разом з розрахунком збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства України у сфері охорони та раціонального використання водних ресурсів ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» за недотримання умов дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №1 413 300 000 - 12А від 07.05.2018, а саме перевищення встановлених гранично допустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) по речовинам у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих за складом, що призвело до забруднення атмосферного повітря.

Вказана претензія залишена відповідачем без відповіді та задоволення.

Посилаючись на те, що Приватне підприємство «ПОЛІМІН-ДОНБАС» вказану суму в добровільному порядку не сплатило, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі з огляду на наступне.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до ст. 38 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Згідно з ст. 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; в) здійснення заходів щодо відтворення відновлюваних природних ресурсів; г) застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; д) збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; е) здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб; є) здійснення заходів щодо збереження і невиснажливого використання біологічного різноманіття під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Приписами ч. 1 ст. 149, ст. 151 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси в порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього Кодексу та інших законів. Суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

За визначеннями, наведеними у ст. 1 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» викид - надходження в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин; джерело викиду - об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин; організоване стаціонарне джерело викиду - джерело викиду, з якого забруднюючі речовини надходять в атмосферне повітря через спеціально споруджені газоходи, димові труби, аераційні ліхтарі або інші споруди для відведення пилогазоповітряної суміші.

Згідно з ч.1 ст.7 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" нормативи гранично допустимих викидів забруднюючих речовин та їх сукупності, які містяться у складі пилогазоповітряних сумішей, що відводяться від окремих типів обладнання, споруд і надходять в атмосферне повітря від стаціонарних джерел, встановлюються з метою забезпечення дотримання нормативів екологічної безпеки атмосферного повітря з урахуванням економічної доцільності, рівня технологічних процесів, технічного стану обладнання, газоочисних установок.

За змістом ч.1 ст.10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані у т.ч.: здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів; забезпечувати безперебійну ефективну роботу і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів і зменшення рівнів впливу фізичних та біологічних факторів; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік.

Згідно зі ст. 11 ЗУ «Про охорону атмосферного повітря» для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перелік забруднюючих речовин переглядається Кабінетом Міністрів України за пропозицією центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, і центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я.

У п.п. 2, 3 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян-підприємців, які отримали такі дозволи, затв. постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 № 302 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (далі - дозвіл) - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам-підприємцям експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну. Дозвіл видається суб`єкту господарювання за формою, встановленою Міндовкіллям. Дозвіл видається безоплатно на строк не менш як п`ять років: суб`єкту господарювання, об`єкт якого відповідно до законодавства належить до першої групи, - Міндовкіллям за погодженням з Держпродспоживслужбою; суб`єкту господарювання, об`єкт якого відповідно до законодавства належить до другої або третьої групи, - обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища через дозвільні центри за погодженням з територіальними органами Держпродспоживслужби.

Таким чином, здійснення викидів забруднюючих речових в атмосферне повітря допускається виключно після отримання відповідного дозволу, який надає суб`єкту господарювання право на забруднення атмосферного повітря із використанням стаціонарних джерел забруднення. Видачею дозволу держава здійснює контроль за охороною навколишнього природного середовища.

При цьому, суб`єкт господарювання, який є власником стаціонарного джерела забруднення атмосферного повітря, зобов`язаний здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік тощо.

Підстави для здійснення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Такими підставами є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю). Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Положеннями ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень і ухвала про вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів для вчинення відповідної процесуальної дії.

Як встановлено судом, ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС», місцезнаходженням якого є 84400, Донецька область, м. Лиман, провул. Грушевського, 24А, здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря на підставі дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами № -12А від 07.05.2018 (безстроковий). Вказаним дозволом визначено дозволені обсяги викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, зокрема, на джерелі № 1 - сушильний барабан, вібросито грубого розсіву (що знаходиться на території товариства): для речовини у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих за складом гранично допустимий викид, відповідно до законодавства 150 мг/м3 та затверджений гранично допустимий викид 84,0 мг/м3, для речовини оксиди азоту (оксид та діоксид азоту) в перерахунку на діоксид азоту - величина масової витрати 0,045 г/с, для речовини діоксид сірки (діоксид та триоксид) в перерахунку на діоксид сірки - 0,016 г/с, для речовини оксид вуглецю величина масової витрати - 0,024 г/с. При цьому, за змістом додатку до цього дозволу гранично допустимий викид оксиду азоту (оксид та діоксид азоту) та оксиду вуглецю відповідно до законодавства не встановлено, так як величина масової витрати в газах, що відходять менше ніж 5 000 г/год.

Матеріалами справи доведено, що відповідачем порушено вимоги природоохоронного законодавства в частині охорони атмосферного повітря, не дотримано умови дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-12А від 07.05.2018 та допущено перевищення встановлених гранично допустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на джерелі викиду №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву).

Відповідно до частини четвертої статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з частиною першою статтею 69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Враховуючи наведене, збитки, завдані державі внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема викидів стаціонарними джерелами забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу, підлягають відшкодуванню за весь час роботи стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу.

За цих умов наявність дозволу у суб`єкта господарювання на момент здійснення перевірки не виключає обов`язку правопорушника відшкодувати в повному обсязі завдану шкоду за здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без дозволів на їх викиди.

Аналогічні правові позиції викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.04.2018 у справі №903/744/16, від 22.05.2018 у справі №910/15305/17, від 18.03.2019 у справі №910/23296/17, від 16.12.2021 у справі №920/266/19.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами здійснених юридичними особами незалежно від форми власності та господарювання, фізичними особами - підприємцями, а також юридичними особами - нерезидентами (далі - суб`єкти господарювання) визначено Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затв. наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зар. в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 №414/34697 (далі - Методика).

Методика застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що виявлені за результатами державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в частині охорони атмосферного повітря (п. 1.4. Методики).

Розрахунок розміру завданих відповідачем збитків здійснено на підставі результатів проведених заходів державного нагляду (контролю) у період з 30.09.2021 по 13.10.2021, з 19.01.2022 по 01.02.2022, оформлених актами, складеними за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» від 13.10.2021 № 03-660/21, від 01.02.2022 №03-205/22, дозволу на викиди забруднюючих речовин з атмосферне повітря №-12А від 07.05.2018, акту відбору проб №13 від 05.10.2021, протоколу вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел від 05.10.2021, протоколу вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел № 13 від 08.10.2021.

Розрахунок розміру відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» по речовинам у вигляді суспендованих твердих частинок здійснено за період з 12 години 50 хвилин 05.10.2021 по 12 годину 00 хвилин 26.01.2022 (час роботи джерела викиду складає 302 години) відповідно до наданої вказаним підприємством довідки №19 від 03.02.2022.

Відповідно до розділу 2 та п.2.1.1 Методики наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, які перевищують затверджені гранично допустимі викиди, встановлені дозволом.

Згідно п.3.2 Методики розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерел викидів забруднюючих речовин, віднесених до інших, здійснюється за формулою 3 Методики:

mі = 3,6 х 10-6 х (PBi - PBнорм) х qVo х Т, де:

mі - наднормативного викиду i-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викидів забруднюючих речовин, віднесених до інших, т;

PBi - середнє арифметичне значення результатів вимірювань масової концентрації i-тої забруднюючої речовини трьох послідовно відібраних об`єднаних проб, мг/м-3;

PBнорм - значення затвердженого нормативу викиду i-тої забруднюючої речовини, наведеного в дозволі, мг/м-3;

qVо - значення об`ємної витрати газопилового потоку від джерела викиду i-тої забруднюючої речовини, приведене до нормальних умов, м-3/с;

Т - час роботи джерела викиду і-тої забруднюючої речовини в режимі наднормативного викиду, год.

Відповідно з п.3.11 Методики час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу. Інформацію про практичний відпрацьований час в режимі наднормативного викиду (в годинах) надає суб`єкту господарювання по кожному джерелу викиду (утворення).

Відповідачем була надана довідка №19 від 03.02.2022 про те, що час роботи обладнання «сушильний барабан, вібросито грубого розсіву» джерело викидів №1 за період з 12 години 50 хвилин 05.10.2021 по 12 годину 00 хвилин 26.01.2022 становить 302 години (а.с.43).

В дозволі на викиди ТОВ «Еталон - плюс» № -12А від 07.05.2018 на джерелі викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) для речовин у вигляді суспендованих твердих частинок недиференціованих за складом затверджений гранично допустимий викид (мг/м3) складає 84,0 мг/м3.

Значення показника об`ємної витрати газопилового потоку від джерела викиду і-тої забруднюючої речовини, приведене до нормальних умов (qVо), згідно інформації відділу інструментально-лабораторного контролю №1 Державної екологічної інспекції у Донецькій області (акт відбору проб №13 від 05.10.2021, протокол вимірювань №13 від 08.10.2021), складає qVо = 1,461 м3/с.

Розрахунок маси наднормативного викиду речовин у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих за складом в атмосферне повітря від джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) здійснено за формулою 3 Методики:

m речовин у вигляді сусп. тв. частинок, недиференц. за складом = 3,6 х 10-6 х (190 - 84) х 1,461 х 302 = 0,16837 т.

Розмір відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тони забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на дату виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1 з урахуванням регулювальних коефіцієнтів (додатки 1, 2 Методики) і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини.

Розмір збитків розраховується за формулою 16 Методики:

3 = mі х 1,1П х Аі х Кт х Кзі, де:

3 - розмір збитків, грн;

mі - маса наднормативного викиду і-тої забруднюючої речовини, т,-

1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на дату виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т,-

Аі - безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини;

Кт - коефіцієнт, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості;

Кзі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту і-тою забруднюючою речовиною.

Згідно п. 4.2 Методики безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини (Аі) визначається із співвідношення за формулою 17 Методики:

Аі=1/ГДКі,

де ГДКі- середньодобова гранично допустима концентрація і-тої забруднюючої речовини, мг/мЗ.

Згідно Державним санітарним правилам охорони атмосферного повітря населених місць (від забруднень хімічними і біологічними речовинами) ДСП-201-97 середньодобова гранично допустима концентрація речовин у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих за складом становить 0,15 мг/мЗ.

Безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини (Аі) визначений із співвідношення за формулою 17 Методики:

Аі = 1/0,15 = 6,67.

Відповідно з п.4.3 Методики коефіцієнт, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості (Кт), залежить від чисельності мешканців населеного пункту, його народногосподарського значення і розраховується за формулою 19 Методики: Кт = Кнас х Кф,

де: Кнас - коефіцієнт, що залежить від чисельності жителів населеного пункту та визначається згідно з додатком 1;

Кф - коефіцієнт, що враховує народногосподарське значення населеного пункту та визначається згідно з додатком 2.

За даними Головного управління статистики у Донецькій області станом на 1 січня 2021 чисельність населення м. Лиман складає 20 469 чоловік.

Згідно додатку 1 Методики для м. Лиман: К нас = 1,00.

Згідно Додатка 2 Методики за типом населеного пункту м.Лиман відноситься до організаційно-господарських та культурно-побутових центрів місцевого значення з перевагою аграрно-промислових функцій (районні центри, міста, селища районного підпорядкування) та села - Кф = 1,00.

Таким чином, Кт = 1,00 х 1,00 = 1,00.

За п.4.4 Методики, у разі якщо в даному населеному пункті інструментальні вимірювання концентрації даної забруднюючої речовини не виконуються, а також якщо рівні забруднення атмосферного повітря населеного пункту і-тої забруднюючої речовини не перевищують ГДК, значення Кзі приймається рівним одиниці.

За даними Донецького регіонального центру з гідрометеорології (лист від 11.06.2021 за №945-1-575/99509) у м. Лиман відсутні стаціонарні пости державної системи моніторингу гідрометслужби і інструментальні вимірювання концентрації даної забруднюючої речовини не виконуються.

Таким чином, для речовин у вигляді суспендованих твердих частинок недиференційованих за складом Кзі = 1.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» від 15 грудня 2020 року № 1082-ІХ мінімальна заробітна плата у місячному розмірі становить: з 1 січня - 6000 гривень. З 1 грудня 6500 гривень. У жовтні 2021 року, на дату виявлення порушення, мінімальний розмір заробітної плати складає 6000 гривень на місяць.

Таким чином, розмір збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» становить: З речовин у вигляді сусп. тв. частинок, недиферец. за складом = 0,16837 х 1,1 х 6000 х 6,67 х 1,00 х 1,00 = 7411,98 грн.

З наведеного слідує, що збитки за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС» становлять 7411,98 грн.

За висновком суду, розрахунок збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від джерела викидів №1 (сушильний барабан, вібросито грубого розсіву) ПП «ПОЛІМІН-ДОНБАС», здійснений Державною екологічною інспекцією у Донецькій області, відповідає вимогам Методики.

За приписами ч. 1 ст. 33 ЗУ "Про охорону атмосферного повітря" особи, винні, зокрема, у перевищенні нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел в атмосферне повітря, несуть відповідальність згідно з законом.

При цьому вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника, а тому саме відповідач повинен довести, що шкоду завдано не з його вини, або ж у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 12.09.2019 у справі №908/1092/18, від 12.11.2019 у справі №914/2436/18.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У відповідності до ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Статтею 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" також передбачено, що шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Суд зазначає, що у діях відповідача наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, зокрема, противоправна поведінка відповідача, що полягає у здійсненні викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів, шкода, яка обрахована відповідно до Методики, безпосередній причинний зв`язок, що виражений у заподіянні державі цієї шкоди саме протиправною поведінкою відповідача, вина відповідача, яка полягає у невжитті заходів, спрямованих на уникнення шкідливого результату.

Відповідачем не надано доказів відсутності своєї вини у встановленому порушенні, а також не наведено власного контррозрахунку завданих збитків. Докази відшкодування заподіяної шкоди в матеріалах справи відсутні.

Одночасно, суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідач не був позбавлений права, у разі незгоди з отриманим розрахунком, звернутися у встановленому законодавством порядку до суду за захистом свого права шляхом оскарження результатів перевірки та розрахованого позивачем збитку, чого, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем зроблено не було.

Відтак, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Розділом X Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено економічний механізм забезпечення охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 42 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" в Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів.

За приписами ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного кодексу України передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Суд, що розподіл грошових коштів від стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, повинен здійснюватися з урахуванням приписів ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища та вимог п. 7 ч.3 ст. 29, п 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду місцевих бюджетів, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

У зв`язку з чим, заподіяні державі порушенням вимог природоохоронного законодавства збитки підлягають стягненню з відповідача з врахуванням відсоткового співвідношення до спеціального фонду Державного фонду охорони навколишнього природного середовища, обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної Державної адміністрації - Донецької обласної військово-цивільної адміністрації (як органу, виконуючого функції Донецької обласної ради), фонду охорони навколишнього природного середовища Лиманської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області (як органу, виконуючого функції Лиманської міської ради).

Згідно ч.1-4 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судовий збір відповідно ст. 123, 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 42, 46, 73, 74, 75, 76-79, 86, 91, 123, 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Донецькій області до Приватного підприємства "ПОЛІМІН-ДОНБАС" про стягнення збитків в сумі 7 411,98 грн. за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, задовольнити.

Стягнути з Приватного підприємства "ПОЛІМІН-ДОНБАС" (84400, Донецька область, м. Лиман, провул. Грушевського, 24А; ) збитки в сумі 7411,98 грн. на рахунок UA0005564, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), отримувач: Донецьке ГУК/Лиманська МТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, КБК 24062100 - Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності до: спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 2223,59 грн. (дві тисячі двісті двадцять три гривні 59 копійок), що становить 30% загальної суми збитків; обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації () в сумі 1482,40 грн. (одна тисяча чотириста вісімдесят дві гривні 40 копійок), що становить 20% загальної суми збитків; фонду охорони навколишнього природного середовища Лиманської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області () в сумі 3705,99 грн. (три тисячі сімсот п`ять гривень 99 копійок), що становить 50% загальної суми збитків.

Стягнути з Приватного підприємства "ПОЛІМІН-ДОНБАС" (84400, Донецька область, м. Лиман, провул. Грушевського, 24А; ) на користь Державної екологічної інспекції у Донецькій області (85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Петровського, буд. 18А; ) судовий збір в сумі 3028,00 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені Главою 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України (з урахуванням п.17.5 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст рішення складено та підписано 23.05.2025.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя Ю.С. Зельман