УХВАЛА

м. Київ

19.05.2025Справа № 910/16226/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали заяви Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві

про виправлення помилки в наказі у справі

за позовом приватного підприємства «Вадім»

до Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

Державної казначейської служби України

про відшкодування шкоди 2615223,60 грн,

Представники:

від позивача Чеповський В.П.

від відповідача-1 Ходорич О.М.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось приватне підприємство «Вадім» з позовом до Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Державної казначейської служби України про стягнення 2615223,60 грн.

25 листопада 2022 року Господарський суд міста Києва ухвалив рішення про часткове задоволення позову.

Північний апеляційний господарський суд (постанова від 22.05.2023) змінив рішення першої інстанції та виклав резолютивну частину рішення в такій редакції: «Стягнути з бюджету міста Києва через Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві матеріальну шкоду в сумі 2315223,60 грн».

02 червня 2023 року Господарський суд міста Києва видав наказ, в якому визначив боржником Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві.

Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві (далі - Головне управління Казначейства) звернулося до суду з заявою про виправлення помилки в наказі, зазначивши правильне найменування боржника «Бюджет міста Києва».

Заявник вважає, що при оформленні наказу про стягнення з бюджету міста Києва через Головне управління Казначейства допущено помилку, а саме: вказані у наказі відомості про боржника (боржник - Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві) не відповідають відомостям, вказаним у резолютивній частині рішення.

Головне управління Казначейства виступає у цій справі, не як сторона (боржник/ стягувач), а як суб`єкт владних повноважень, на якого законом покладено обов`язок вживати заходів до виконання виконавчих документів. На думку, заявника, боржником слід зазначити «Бюджет міста Києва», що буде узгоджуватися з резолютивною частиною рішення.

Головним управління Казначейства регулярно вживаються необхідні заходи відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі - Порядок № 845).

Водночас рішеннями Київської міської ради від 14.12.2023 №7531/7572 «Про бюджет міста Києва на 2024 рік» та від 05.12.2024 №426/10234 «Про бюджет міста Києва на 2025 рік» у бюджеті міста Києва не передбачено окремої бюджетної програми чи відповідних бюджетних призначень для відшкодування шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам.

Попри це, Головне управління Казначейства зверталось до Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для розгляду питання внесення змін до рішення про бюджет міста Києва або виділення коштів з резервного фонду бюджета міста Києва на зазначену мету, а також інформувало Київську міську військову адміністрацію та Київську міську раду про невиконання наказу.

Крім того, Головним управлінням Казначейства повідомлено Господарський суд міста Києва, що станом на 25.06.2024 для виконання наказу суду у бюджеті міста Києва відсутні відповідні бюджетні призначення (пункт 45 Порядку).

Станом на дату звернення до суду інформація щодо виділення коштів у рішенні про бюджет міста Києва або виділення коштів з резервного фонду бюджету міста Києва на виконання наказу до Головного управління Казначейства не надходила.

Оскільки Департамент територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (правонаступник Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) має організаційно-правову форму «орган місцевого самоврядування», слід звернути увагу на Закон України «Про місцеве самоврядування» відповідно до якого, шкода, заподіяна юридичним і фізичним особам в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності органів місцевого самоврядування, відшкодовується за рахунок коштів місцевого бюджету, а в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності посадових осіб місцевого самоврядування - за рахунок їх власних коштів у порядку, встановленому законом (стаття 77).

Тобто законодавство передбачає стягнення коштів з відповідного місцевого бюджету, а тому Головне управління Казначейства не є належним боржником за виконавчим документом. Ефективність виконання рішення залежить не від Головного управління Казначейства, а від місцевого фінансового органу (Департаменту фінансів ВО КМР (КМДА) та фонду місцевого бюджету, управління та регулювання якого не належить до компетенції Головного управління Казначейства.

Департамент територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зазначив, що законодавством регламентовано механізм відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів місцевого самоврядування, в тому числі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), їх структурними підрозділами та посадовими особами під час здійснення своїх повноважень, саме шляхом безспірного списання відповідним територіальним органом Державної казначейської служби України коштів місцевого бюджету за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених рішенням про місцевий бюджет на зазначену мету.

Розглянувши наявні матеріали справи суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, виходячи з такого.

Відповідно до статті 18 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом (стаття 326 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом статей 1173, 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування чи посадовою або службовою особою цих органів при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого відповідач зазначає порушником своїх прав. Держава бере участь у справі як відповідач через відповідні органи державної влади, зазвичай, орган, діями якого завдано шкоду (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 27.11.2019 у справі № 242/4741/16-ц).

Велика Палата Верховного Суду виснувала, що залучення або ж незалучення до участі у таких категоріях спорів Державної казначейської служби України чи її територіального органу не впливає на правильність визначення належного відповідача у справі, оскільки відповідачем є держава, а не Державна казначейська служба України чи її територіальний орган.

Статтею 77 Закону України «Про місцеве самоврядування» встановлено, що шкода, заподіяна юридичним і фізичним особам в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності органів місцевого самоврядування, відшкодовується за рахунок коштів місцевого бюджету, а в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності посадових осіб місцевого самоврядування - за рахунок їх власних коштів у порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 1 статті 2 Бюджетного кодексу України бюджет - план формування та використання фінансових ресурсів для забезпечення завдань і функцій, які здійснюються відповідно органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування протягом бюджетного періоду; бюджети місцевого самоврядування - бюджети сільських, селищних, міських територіальних громад, а також бюджети районів у містах (у разі утворення районних у місті рад).

Відповідно до статті 25 Бюджетного кодексу України Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Механізм виконання судових рішень про стягнення коштів, зокрема, з місцевого бюджету, визначений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 «Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників» (далі - Порядок).

Відповідно до абзацу першого пункту 2 Порядку безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/ або державних органів на підставі виконавчих документів.

За змістом пунктів 35, 41 Порядку не безпосередньо Казначейство, а відповідний його орган (територіальний підрозділ Казначейства) здійснює безспірне списання коштів місцевих бюджетів для відшкодування шкоди, заподіяної: - фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування; - органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування у сфері нормотворчої діяльності.

Відповідно до пункту 43 Порядку орган влади Автономної Республіки Крим та орган місцевого самоврядування подають протягом 15 робочих днів органові Казначейства документи (відомості), що можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів місцевого бюджету згідно з пунктом 41 цього Порядку та їх перерахування на рахунок стягувача.

Після закінчення такого строку орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів місцевого бюджету за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених рішенням про місцевий бюджет на зазначену мету.

Отже з урахуванням загальних принципів відшкодування шкоди завданої рішенням, дією чи бездіяльністю державного органу, законодавством регламентовано механізм відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів місцевого самоврядування, в тому числі виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) і їх структурними підрозділами та посадовими особами під час здійснення своїх повноважень, а саме шляхом безспірного списання відповідним територіальним органом Державної казначейської служби України коштів місцевого бюджету за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених рішенням про місцевий бюджет на зазначену мету.

Дані наказу про стягнення з бюджету міста Києва через Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві не змінюють врегульованого порядку списання коштів місцевого бюджету та не унеможливлюють таке списання.

За таких обставин відсутні правові підстави для виправлення помилки в наказі, а тому заява задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 234, 328 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Головному управлінню Державної казначейської служби України у м. Києві в задоволенні заяви про виправлення помилки в наказі Господарського суду міста Києва №910/16226/21 від 02.06.2023.

Ухвала набрала законної сили 19.05.2025.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст ухвали складено 29.05.2025.

Суддя С. А. Ковтун