УХВАЛА

м. Київ

26.05.2025Справа № 910/6211/25

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М. розглянувши

позовну заяву Служби Безпеки України, м. Київ

до Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторговельного підприємства «Спецтехноекспорт», м. Київ

про стягнення 51 793,13 грн

ВСТАНОВИВ:

16.05.2025 року до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Служби Безпеки України (позивач) про стягнення з Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державного госпрозрахункового зовнішньоторговельного підприємства «Спецтехноекспорт» (відповідач) суми штрафних санкцій в розмірі 51 793,13 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 028 грн 00 коп.

Враховуючи, що в позовній заяві заявлено вимоги майнового характеру, керуючись нормами ст. 4 Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору, який позивач мав сплатити при зверненні до суду становить 3 028,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, в якості доказу сплати судового збору позивачем подано до суду платіжну інструкцію №1743 від 23.11.2023 року на суму в розмірі 1 800,31 грн, тобто у меншому розмірі, ніж передбаченого нормами вказаного Закону України.

Окрім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про судовий збір» платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Вказаною нормою Закону встановлюється можливість здійснення оплати судового збору іншою особою, але платником має бути особа, яка звертається до суду, що обумовлено необхідністю дотримання платіжної дисципліни платниками судового збору, недопущення безпідставного повернення коштів з державного бюджету та здійснення правильного розподілу судових витрат між учасниками справи за результатами розгляду справи.

Судом встановлено, що в платіжній інструкції №1743 від 23.11.2023 на суму 1 800,31 грн платником судового збору зазначено ВЧ НОМЕР_1 .

Однак, із матеріалів позову вбачається, що ВЧ НОМЕР_1 не є стороною по справі, а отже, не може нести судові витрати і бути платником судового збору.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в листі Державної судової адміністрації України № 6-17517/18 від 14.09.2018 "Про забезпечення заходів контролю за надходженням та поверненням судового збору" суд при розгляді як позовних заяв, так і заяв на повернення помилково сплачених до бюджету коштів має перевіряти чи є заявник (позивач) платником судового збору відповідно до документів, що підтверджують перерахування коштів до бюджету.

За таких обставин позивач (СБУ) не надав суду належних доказів сплати судового збору за поданий позов.

Також, суд зазначає, що позивачем не надано доказів тих обставин, на які він посилається у обґрунтування позову, а саме - запитів СБУ, адресованих Державній службі експортного контролю України (від 13.09.2022 № ВС-3841 та від 21.09.2022 № ВС-4041) та Управлінню Державної казначейської служби України у Голосіївському районі (від 21.09.2023 року №28/ВС-4129) щодо надання примірників державного контракту, який є предметом розгляду і підставою заявлених вимог.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху задля надання позивачу можливості усунути зазначені судом недоліки.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

За наведених обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну Служби Безпеки України без руху.

2. Встановити Службі Безпеки України строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити Службі Безпеки України спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання до матеріалів справи платіжного доручення про сплату суми судового збору у визначеному розмірі та порядку;

- надання до позовної заяви доказів, на підставі яких ґрунтуються позовні вимоги;

- копії наданого (-их) на виконання даної ухвали документу (-ів) надіслати на адресу відповідача, докази чого надати суду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя C. МОРОЗОВ