ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"27" травня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/2009/25

Суддя Господарського суду Одеської області Цісельський О.В.,

дослідивши матеріали позовної заяви (вх.№ 2054/25 від 22.05.2025)

за позовом: Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради (65074, м. Одеса, вул. Косовська, № 2-Д, )

до відповідача: Фаталієвої Наргіз ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення 16 781,77 грн,

ВСТАНОВИВ:

22.05.2025 Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради звернулося до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до фізичної особи Фаталієвої Наргіз про стягнення боргу у сумі 16781,77 грн, який складається з основного боргу 13506,84 грн, пені 487,62 грн, суми інфляційних втрат 259,40 грн, 3% річних 59,65 грн та який виник у результаті невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за договорами на право користування місцями для розташування елементів вуличної торгівлі від 02.06.2024 № ВМ-218/24, № ВМ-219/24, № ВМ-220/24 та від 26.07.2024 № 272/24.

При дослідженні матеріалів позовної заяви судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Основні вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо документів, які подаються позивачем разом з позовною заявою, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України у позовній заяві має бути зазначена ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Частиною 1 ст. 163 ГПК України передбачено, що ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

При цьому, поняття обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються, означає те, що його зміст дозволяє суду зробити висновок про підстави стягнення заявленої суми та її розмір.

Водночас, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем зазначено ціну позову в розмірі 16781,77 грн, яка, згідно розрахунку, наведеному у прохальній частині позовної заяви, складається з: 13506,84 грн. сума боргу, 259,40 інфляційні втрати, 59,65 грн. 3% річних, 487,62 грн - пеня. При цьому, за текстом позовної заяви позивачем наведено відмінні від зазначеного розрахунки, зокрема, у розділі позовної заяви під назвою «зміст позовних вимог» позивач вказує, що борг відповідач, який виник в результаті невиконання ним своїх зобов`язань за спірними договорами, складається з 16781,77 грн основного боргу, 1884,07 грн пені, 1140,69 грн суми інфляційних втрат та 250,17 3% річних, що є значно більшим за заявлені позивачем вимоги та визначену ним ціну позову.

Окрім того, дослідивши зміст позовної заяви та зміст прохальної частини позову, шляхом додавання зазначених позивачем у прохальній частині позовної заяви сум, судом встановлено, що загальний розмір заборгованості становить 14313,51 грн. Таким чином, позивачу слід вірно визначити ціну позову.

Також, як встановлено судом, вимоги позивача направлені на стягнення боргу у сумі 16781,77 грн та у прохальній частині позовних вимог позивач просить стягнути пеню, 3% річних та інфляційні втрати.

На виконання вимог п.3 ч.3 ст. 162 ГПК України позивачем надано суду розрахунок заборгованості, який не відповідає критерію обґрунтованості, оскільки з такого розрахунку не вбачається, яким чином розраховано розмір пені у сумі 487,62 грн, інфляційних втрат у сумі 259,40 грн та 3% річних у сумі 59,65 грн, а саме, з наданих розрахунків неможливо встановити кінцеву дату нарахування за кожним періодом, крім того, позивачем не обґрунтовано дату початку періодів з урахуванням п.5.2 договору.

Окрім того, з наданих розрахунків вбачається, що позивачем здійснюються нарахування пені, інфляційних втрат та 3% річних на суми заборгованості, які не є тотожними із зазначеними в розрахунку основної заборгованості.

При цьому, позивач зазначає про наявність у відповідача боргу у сумі 13506,84 грн та здійснення ним часткової оплати. Однак, матеріали позовної заяви не містять доказів часткової оплати послуг позивача.

Додатково, положення п.8 ч.3 ст.162 ГПК України передбачають, що позовна заява, серед іншого, повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивач у позові не зазначив доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162,164,172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Таким чином, у суду наявні підстави для залишення позовної заяви Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради (вх.№2054/25 від 22.05.2025) без руху.

Керуючись ст.ст. 162, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради (вх.№2054/25 від 22.05.2025) залишити без руху.

2. Встановити Управлінню розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Зобов`язати Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради, у разі подання заяви про усунення недоліків позову, надати суду докази надсилання відповідачу заяви про усунення недоліків позовної заяви від 22.05.2025 за вх.№2054/25.

4. Роз`яснити позивачу, що за змістом ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 27.05.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Цісельський