ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.05.2025 Справа № 914/20/25

місто Львів

Господарський суд Львівської області у складі судді Рима Т. Я. за участю секретаря судових засідань Титли О. І. розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Першого заступника керівника Золочівської окружної прокуратури Львівської області (надалі Прокурор) в інтересах держави в особі Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області (надалі Бродівська МР або Позивач),
до відповідача:Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий фонд" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (надалі ДСГП "Ліси України" або Відповідач),
про:стягнення 1'130'132,80 гривень.
В судовому засіданні взяли участь представники:
прокуратури:Місінська Мар`яна Андріївна,
позивача:не з`явився,
відповідача:Ігнатенко Сергій Сергійович.
I. ПРОЦЕДУРИ

1. Прокурор в інтересах держави в особі Бродівської МР звернувся до Господарського суду Львівської області з позовом до ДСГП "Ліси України" про стягнення 1'130'132,80 гривень.

2. Ухвалою від 06.01.2025 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив 05.02.2025. Цією ж ухвалою суд відхилив клопотання Прокурора про залучення до участі у справі Державної екологічної інспекції у Львівській області третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

3. Відповідач отримав ухвалу від 06.01.2025 у своєму електронному кабінеті 07.01.2025 (том 1, а. с. 225).

4. Рух справи відображений в попередніх ухвалах суду.

5. Суд створив усі можливості учасникам справи для висловлення своїх доводів і заперечень, повідомлення усіх відомих їх обставин та подання усіх можливих доказів, вирішив усі подані клопотання, а також виконав решта завдань підготовчого провадження. Зазначене стало підставою для того, що суд ухвалою від 02.04.2025 закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 30.04.2025.

6. Судове засідання, призначене на 30.04.2025, не відбулось у зв`язку з повідомленням про замінування приміщення суду. Ухвалою від 30.04.2025 суд призначив судове засідання на 15.05.2025. Ухвалою від 15.05.2025 суд задовольнив клопотання Відповідача про відкладення розгляду справи та відклав її розгляд на 21.05.2025.

7. В судовому засіданні 21.05.2025 суд ухвалив рішення у справі, проголосивши його вступну та резолютивну частини.

II. АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція прокурора

8. Працівники ДСГП "Ліси України" 20.05.2023 виявили незаконну рубку чотирьох дерев породи "сосна звичайна" на ділянці кварталу 88 виділу 22 Лешнівського лісництва. За цим фактом відкрито кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 246 Кримінального кодексу України.

9. В ході досудового розслідування ДСГП "Ліси України" та Державна екологічна інспекція у Львівській області розрахували шкоду, завдану незаконною порубкою дерев, однак визначена ними сума відрізнялась. У зв`язку з цим постановою органу досудового розслідування була призначена судова інженерно-екологічна експертиза, за результатами якої встановлено, що розмір такої шкоди становить 1'130'132,80 гривень.

10. Оскільки під час проведення досудового розслідування винних осіб не встановлено, Прокурор просить стягнути завдану шкоду з Відповідача за його протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій із забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок.

11. Предметом позову є стягнення 1'130'132,80 грн шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

12. Підставою позову є порушення постійним лісокористувачем правил лісокористування, наявність у його діях повного складу цивільного правопорушення.

13. Позивач зазначив у позові, що очікує зазнати 13'561,60 грн судових витрат на оплату судового збору.

Пояснення позивача

14. Позивач подав заяву, якою підтримав заявлені Прокурором позовні вимоги.

Заперечення відповідача

15. Прокурор не довів протиправної поведінки Відповідача, оскільки не вказав які саме обов`язки і норми чинного законодавства України у сфері ведення лісового господарства були ним порушені, не конкретизував які саме дії Відповідач повинен був вчинити відповідно до вимог ведення лісового господарства з метою забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок. Посадові особи філії ДП "Ліси України" добросовісно та належним чином виконували покладені на них обов`язки щодо контролю за збереженням лісів, адже виявили незаконну рубку чотирьох дерев породи "сосна звичайна" та інформували про це правоохоронні органи.

16. У кримінальному провадження Відповідач має статус потерпілого, тому стягнення з нього збитків буде необґрунтованим.

17. Прокурор не довів розміру збитків, оскільки належним доказом виявлених порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища є акт перевірки Державної екологічної інспекції. Цей повноважний державний орган не проводив планової чи позапланової перевірки у межах кварталу 88 виділ 22 Лешнівського лісництва, що ставить під сумнів правильність розрахунків розміру збитків.

18. Надані Прокурором для підтвердження заявлених позовних вимог протокол огляду місця події, акт філії "Бродівське лісове господарство" ДП "Ліси України" та висновок інженерно-екологічної експертизи містять суперечності, неточності та складені з порушенням норм чинного законодавства, а тому не можуть бути належними доказами завданої шкоди.

19. Наявний у матеріалах справи висновок інженерно-екологічної експертизи не може вважатись належним та допустим доказом у справі, оскільки відповідна експертиза проведена без особистого огляду експертом виявлених пнів зрубаних дерев та проведення їх обміру.

20. У судовому засіданні представник Відповідача додатково зазначив, що при розрахунку розміру шкоди були неправильно використані вихідні дані, оскільки до уваги був взятий не середній діаметр пнів, а максимальний. Такий підхід суперечить порядку обчислення розміру шкоди, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2022 року № 575 «Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд».

21. Відповідач зазначив, що його працівники не брали участі в огляді місця події.

III. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Підстави представництва прокурором інтересів держави

22. Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у 2 випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

23. Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

24. Прокурор вказав, що порушення інтересів держави в цьому випадку полягає в тому, що не відшкодування шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства призводить недоотримання коштів місцевим бюджетом.

25. Інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які належать до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який належить до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи (див. пункт 7.23 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

26. Територія лісового господарства, на якій здійснено незаконну вирубку дерев відноситься до Бродівської територіальної громади Золочівського району Львівської області, тому Бродівська МР є саме тим органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

27. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (див. пункт 79 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

28. Невжиття компетентним органом жодних заходів упродовж розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності…), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо (див. пункт 80 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

29. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (див. пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

30. Прокурор звертався до Бродівської МР з листом № 14.54/05-40-5038вих-24 від 19.11.2024 (а. с. 194-198), в якому, серед іншого, просив повідомити чи зверталась до суду з позовом про стягнення з Відповідача шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

31. У відповідь на цей лист Бродівська МР Листом № 672/03-01 від 25.11.2024 (а. с. 199) повідомила, що нею такі заходи не вживались. Також зазначила, що у випадку подання відповідного позову Прокуратурою в її інтересах, такий позов Бродівською МР буде підтриманий.

32. Отже, знаючи про допущені порушення вимог природоохоронного законодавства та володіючи обсягом повноважень для належного захисту інтересів держави, Бродівська МР не вжила необхідних та достатніх заходів реагування. Тому в цьому випадку існують достатні підстави стверджувати про бездіяльність Бродівської МР щодо захисту інтересів держави.

33. Прокурор подав позов до суду 01.01.2025.

34. Враховуючи, що Прокурор дотримався порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", суд установив наявність підстав для представництва ним інтересів держави в суді.

Загальні засади

35. Відносини, які виникли між сторонами, регулюються нормами Цивільного кодексу України та спеціальними нормативно-правовими актами у сфері природоохоронного законодавства. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто є деліктною відповідальністю.

36. Частиною 1, пунктом 3 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Глава 82 Цивільного кодексу України присвячена деліктним зобов`язанням, тобто зобов`язанням з відшкодування шкоди. Стаття 1166 Цивільного кодексу України встановлює загальні правила та підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Зокрема, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

37. Загальною підставою цивільно-правової відповідальності у формі відшкодування шкоди, є вчинення винною особою цивільного правопорушення, до складу якого включаються протиправна поведінка (дія або бездіяльність) особи, настання шкоди, причинний зв`язок між поведінкою та шкодою, вина особи. Наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення дає правові підстави для відповідальності. При цьому відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (частина 2 статті 1166 Цивільного кодексу України).

38. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

39. Отже, вирішуючи цю справу, суд повинен установити такі обставини: протиправність поведінки (бездіяльності), заподіяння шкоди та її розмір, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, а також вину.

Протиправна поведінка (бездіяльність)

40. Згідно з частиною 1 статті 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ)...

41. Відповідно до пункту 1 абзацу 2 статті 19 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов`язані забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку.

42. Статтею 64 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані… здійснювати охорону лісів від… незаконних рубок…

43. Згідно із частинами 1 та 2 статті 86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від… незаконних рубок… Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів.

44. Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

45. Отже, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. При цьому, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

46. Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 16.08.2022 у справі № 925/1598/20, від 11.01.2024 у справі № 922/618/22, від 24.01.2024 у справі № 907/449/22, від 27.03.2024 у справі № 908/65/23.

47. У постанові від 13.05.2020 у справі № 9901/93/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що виходячи з вимог частини другої статті 19, статей 63 і 86 Лісового кодексу України, з урахуванням правової позиції, викладеної в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 та 19.09.2018 у справах № 909/976/17, № 925/382/17 лісокористувач є не потерпілою, а навпаки, відповідальною особою за шкоду, завдану внаслідок незаконної порубки лісу, перед державою як власником лісових ресурсів. Адже в цьому випадку вина лісокористувача полягає у протиправній бездіяльності щодо невжиття належних заходів захисту й охорони лісових насаджень. Таким чином, право на відшкодування шкоди, завданої самовільним вирубуванням лісу, має держава, цивільно-правову відповідальність перед якою несуть безпосередні винуватці порубки нарівні з лісокористувачами.

48. Крім того, Верховний Суд у постанові від 18.05.2023 у справі № 914/669/22 зазначив таке:

"Відносно висновку суду першої інстанції про необхідність винесення вироку у кримінальному провадженні задля підтвердження в судовому порядку факту нанесення службовими особами відповідача шкоди навколишньому природному середовищу, Верховний Суд зауважує, що законодавством про охорону навколишнього природного середовища передбачено дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову та кримінальну відповідальність за порушення лісового законодавства, які мають різні підстави застосування до особи правопорушника. У цій справі підставою позову є наявність складу цивільного правопорушення у діях лісокористувача щодо незабезпечення ним охорони і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території та допустив самовільну вирубку лісу. Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду у постановах від 18.02.2019 у справі № 926/869/18, від 30.11.2021 у справі № 926/2174/20".

49. Також суд вважає безпідставними доводи Відповідача, що вказані в пункті 17 цього рішення. У пункті 79 постанови Верховного Суду від 18.05.203 у справі № 914/669/22, в якій зазначено, що такий доказ як акт перевірки Державної екологічної інспекції сам по собі не може бути єдиним чи вичерпним підтвердженням правопорушення природоохоронного законодавства. Подані сторонами докази, на підтвердження своїх вимог та заперечень, мають бути оцінені судами як окремо кожен так і в їх сукупності.

50. Вказане спростовує аргументи Відповідача, зазначені у пунктах 15 та 16 цього рішення.

51. Відповідно до частини 2 статті 17 Лісового кодексу України у постійне користування ліси на землях комунальної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим комунальним лісогосподарським підприємствам, іншим комунальним підприємствам, установам та організаціям, у яких створені спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

52. Як убачається із планшету лісовпорядкування № 4 (том 1, а. с. 187), станом на 2020 рік ДП "Бродівське лісове господарство" було лісокористувачем ділянки лісу Лешнівського лісництва.

53. Наказом Державного агентства лісових ресурсів № 966 від 04.11.2022 (том 2, а. с. 102-104) припинено діяльність ДП "Бродівське лісове господарство" шляхом його приєднання до ДСГП "Ліси України". Згідно з передавальним актом, складеним комісією з припинення ДП "Бродівське лісове господарство" 16.01.2023 (том 2, а. с. 99-101), всі активи та пасиви цього підприємства передано на баланс ДСГП "Ліси України" (Філія "Бродівське лісове господарство"), яке набуло статусу його правонаступника. Як правонаступник, ДСГП "Ліси України" отримує речові права на земельні ділянки, що перебували у постійному користуванні ДП "Бродівське лісове господарство".

54. ДГСП "Ліси України" у зв`язку з припиненням ДП "Бродівське лісове господарство" зареєструвало право постійного користування земельною ділянкою площею 154,1007 га, кадастровий номер :16:019:0001, цільове призначення: для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг, що знаходиться за адресою: Львівська область, Бродівський район, с/рада Лешнівська (а. с. 191-193).

55. Наказом ДСГП "Ліси України" № 320 від 17.01.2023 (том 2, а. с. 97) за філією "Бродівське лісове господарство" ДСГП "Ліси України" закріплено майно, права та обов`язки, які передані за передавальним актом.

56. В подальшому ДП "Ліси України" видало наказ від 18.10.2024 (том 1, а. с. 231-233) "Про припинення філії Бродівське лісове господарство" ДСП "Ліси України", яким, серед іншого, зобов`язало директора філії "Бродівське лісове господарство" забезпечити оформлення передавального балансу майна та передавального акта до філії "Карпатський лісовий офіс" ДСГП "Ліси України". До єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02.10.2024 внесено запис про створення філії "Карпатський лісовий офіс" ДСГП "Ліси України".

57. Наказом № 2340 від 31.12.2024 (том 2, а. с. 90-93) ДСГП "Ліси України" затвердило передавальний акт філії "Бродівське лісове господарство", що координується Карпатським лісовим офісом.

58. Отже, Відповідач є постійним лісокористувачем ділянки лісу як правонаступник ДП "Бродівське лісове господарство", а тому відповідальність за зобов`язанння щодо вжиття заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, у тому числі від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладаються на нього.

59. Відповідно до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 20.05.2023 (том 1, а. с. 60-61) уповноважені особи Відповідача у кварталі 88 виділ 22 у заповідному урочищі "Піски" Лешнівського лісництва Філії "Бродівське лісове господарство" виявили незаконну рубку чотирьох дерев породи "сосна звичайна".

60. За вказаним фактом на підставі заяви Відповідача (том 1, а. с. 59) відділенням № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції у Львівській області 20.05.2023 зареєстровано кримінальне провадження № 0000138 за частиною 3 статті 246 Кримінального кодексу України, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань (том 1, а. с. 56).

61. Слідчим СВ ВП № 1 Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області 20.05.2023 проведено огляд місця події та виявлено факт незаконної рубки дерев (чотири дерева породи "сосна звичайна"), що зафіксовано у протоколі (том 1, а. с. 62-66).

62. У постанові від 24.01.2024 у справі № 907/449/22 Верховний Суд, вказуючи на відсутність належних та достовірних доказів, які б підтвердили точну кількість пнів, їх ознаку та діаметр, у результаті незаконної рубки, зазначив таке: " … встановлення кількості зрубаних пнів, їх діаметру та ознаки має суттєве значення для правильного розрахунку шкоди. Розрахунок шкоди не може ґрунтуватися на припущеннях позивача, оскільки вони не є фактичними даними в розумінні статті 73 Господарського процесуального кодексу України, тому відсутність належних та достовірних доказів, які б підтвердили точну кількість пнів, їх ознаку та діаметр, у результаті незаконної рубки відповідачем, виключає можливість встановлення дійсного розміру шкоди, завданої відповідачем навколишньому природному середовищу як обов`язкової умови для настання відповідальності. Однак, як встановлено судом першої інстанції та не спростовано під час апеляційного перегляду справи, для обчислення розміру шкоди було взято за основу відомості незаконно зрубаних дерев складені інспектором, в яких зазначені, порода дерева та діаметри пнів, проте, у вказаних відомостях відсутня інформація про ознаку зрубаних дерев та дані про вимірювальний пристрій яким проводились заміри. Відсутність належних та достовірних доказів, які б підтвердили точну кількість пнів, їх ознаку та діаметр, у результаті незаконної рубки, виключає можливість встановлення дійсного розміру шкоди, завданої відповідачем навколишньому природному середовищу, як обов`язкової умови для настання відповідальності".

63. Беручи до уваги вказану позицію Верховного Суду, суд оцінює протокол огляду як належний та достовірний доказ, що підтверджує точну кількість незаконно зрубаних пнів, їх ознаку та діаметр. У протоколі огляду зафіксовано породу та діаметр зрізу кожного виявленого пня, їх ознаку, вказівку на місцерозташування тощо, дані про застосовані технічні засоби (цифровий фотоапарат марки "Nikon L 340). Більше того, у протоколі огляду зазначено ті ж кількісні обміри пнів, що й у акті уповноважених представників Відповідача від 20.03.2023. Відповідач не надав доказів, які б підтверджували інші діаметри зрубаних дерев або свідчили про неправильність установлених діаметрів. Крім того, посилання Відповідача на відсутність спеціальних знань у працівників, які складали акт огляду місця події та визначали діаметри дерев, не спростовують викладені обставини, оскільки ці твердження також не підтверджені жодними доказами, що ставили б під сумнів їхні повноваження на здійснення огляду місця вирубки та складання відповідних актів.

64. Щодо аргументів Відповідача, що викладені у пункті 16 цього рішення, суд зазначає, що такі не відповідають дійсності, адже постановою Золочівської окружної прокуратури від 03.03.2025 (том 2, а. с. 115-117) скасовано постанову слідчого СВ ВП № 1 Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області від 02.05.2023 про визнання потерпілим у кримінальному провадженні № 0000138 ДП "Бродівське лісове господарство". Постановою від 06.03.2025 (том 2, а. с. 118-119) визнано потерпілим у цьому кримінальному провадження Бродівську МР.

65. Отже, на підставі наявних у справі доказів, суд установив, що Відповідач не виконав покладених на нього законодавством обов`язків, адже не забезпечив охорону лісу від незаконної рубки дерев. Тому наявний такий елемент складу цивільного правопорушення як протиправна поведінка (бездіяльність) Відповідача.

Заподіяння шкоди Бродівській МР

66. Згідно з розрахунком Відповідача, що наведений в Акті огляду місця вчинення правопорушення від 20.05.2023 (том 1, а. с. 60-61), розмір шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, складає 1'130'132,79 гривень.

67. Крім того, розрахунок шкоди був здійснений на вимогу слідчого СВ ВП № 1 Золочівського РВП від 23.05.2023 (том 1, а. с. 89) Державною екологічною інспекцією у Львівській області, відповідно до якого (том 1, а. с. 91) розмір шкоди, заподіяної лісу незаконною рубкою дерев, становить 1'139'132,88 гривень.

68. З метою необхідності визначити розмір майнової шкоди Слідчий СВ ВП № 1 Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області виніс постанову від 03.10.2023 (том 1, а. с. 92-93) про проведення судової інженерно-екологічної експертизи, проведення якої доручив судовим експертам Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичному центру.

69. Згідно з висновком експерта № СЕ-19/114-23/19823-ФХЕД від 15.05.2024 (надалі Висновок експерта) (том 1, а. с. 96-107) розмір шкоди, заподіяної рубкою, проведеною всупереч діючим вимогам складає 1'130'132,80 гривень. Цей розмір визначений на підставі такс, що викладених у додатку 1 до постанови КМ України від 10.05.2022 № 575 "Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд". Судову експертизу провів судовий експерт Артишко М. В., який на підставі ст. ст. 384, 385 КК України попереджений про відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

70. Суд відзначає суперечність у поведінці Відповідача, який, користуючись аналогічними таксами (див. пункт 64 цього рішення), розрахував збитки, що виявилися лише на 0,01 грн меншими за оцінені судовим експертом та повідомив про такі правоохоронні органи.

71. Щодо посилання Відповідача на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 24.01.2024 у справі № 907/449/22 в частині необхідності проведення натурного огляду об`єкта дослідження з відображенням цієї інформації у висновку експертизи, суд відзначає, що висновки такої не підлягають застосуванню до спірних правовідносин. Адже у справі № 907/449/22 натурне обстеження було важливим з огляду на те, що для визначення розміру шкоди були використані відомості про незаконно зрубані дерева, встановленні інспектором. У цих відомостях зазначено породу дерев і діаметри пнів, однак відсутня інформація про ознаки зрубаних дерев та про вимірювальний прилад, яким проводилися заміри. Натомість у цій справі у наданих для дослідження документах відображена інформацію, що у сукупності дозволила експерту провести розрахунок без натурного обстеження.

72. Також суд не враховує посилання Відповідача на правову позицію, що викладена у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі № 909/114/21, адже вона постановлена за обставин. Зокрема, для обчислення шкоди в цій справі було взято лише недостовірні дані інспектора, оскільки свідок підтвердив, що він сам не замірював діаметри пнів, а лише контролював їх і вказував писати більший діаметр, якщо лісники його зменшували. Крім того, свідок у цій справі зазначив, що в відомостях вказані всі зрубані дерева, які знаходились на перевіреній території, проте свідок не врахував пні, зрубані у 2014 та 2015 роках, оскільки вони відрізнялися від тих, що були враховані. Критерії визначення року рубки не були зазначені в акті. З огляду на це Верховний Суд погодився з висновками судів попередніх інстанції про те, що розмір шкоди в цій справі ґрунтується на припущеннях.

73. Отже, суд бере до уваги Висновок експерта як належний та допустимий доказ, що підтверджує розмір шкоди, завданої незаконною порубкою дерев.

74. Щодо доводів Відповідача, викладених у пункті 20 цього рішення, суд зазначає, що вони не підтверджені належними та допустимими доказами. Зокрема, в акті обстеження в таблиці «діаметр дерева, см (пня/1,3 м)» зазначені такі значення: 50/42, 62/52, 64/54, 66/56. Відповідач вказує, що ці цифри відображають відповідно максимальний і мінімальний діаметри пня, однак не надав жодних доказів, які б підтверджували саме таке трактування. При цьому потрібно враховувати, що у сфері лісового господарства висота 1,3 метра є усталеним стандартом для визначення діаметра дерева, який використовується для різних розрахункових показників. Отже, зазначені у таблиці значення можуть відображати діаметри, виміряні на різних висотах (безпосередньо на пні та на висоті 1,3 м). Тому аргументи Відповідача в цій частині залишилися припущеннями.

75. Важливим є й те, що не погоджуючись із розміром заявленої шкоди, Відповідач не надав власного обґрунтованого розрахунку та не ініціював проведення експертизи, в межах якої експерти могли би провести натурне обстеження пнів та спростувати у такий спосіб надані Прокурором аргументи. Просте заперечення суми позову без подання альтернативних вихідних даних, зокрема щодо діаметра зрубаних дерев, не спростовує позицію Прокурора.

76. Верховний Суд неодноразово звертався до стандарту доказування "баланс імовірностей" та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17, від 31.03.2021 у справі № 923/875/19).

77. У постанові від 11.01.2023 у справі № 924/1234/21 Верховний Суд зазначив, що суд зобов`язаний надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (пункт 64).

78. Отже, враховуючи обставини справи та надані сторонами докази, суд вважає доведеною Прокурором обставину завдання Відповідачем шкоди у розмірі 1'130'132,80 гривень.

79. Суд також не бере до уваги аргументи Відповідача, викладенні у пункті 21 цього рішення з огляду на те, що такі аргументи не впливають на висновки суду, наведені у цій справі.

80. Територія кварталу 88 виділ 22 Лешнівського лісництва філії "Бродівське лісове господарство" ДП "Ліси України", заповідне урочище "Піски", належить до Бродівської територіальної громади Золочівського району Львівської області, що підтверджується листом Львівської державної лісовпорядної експедиції Українського державного проектного виробничого об`єднання "Укрдержліспроект" (том 2, а. с. 50) та поквартальними підсумками розподілу земель лісогосподарського призначення за категоріями (том 2, а. с. 51-55).

81. Беручи до уваги наведене, Бродівська МР зазнала шкоди у розмірі 1'130'132,80 гривень.

Причиновий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою

82. Протиправна бездіяльність Відповідача, що мала наслідком незаконну рубку лісу, спричинила втрату лісових ресурсів. Отже, суд встановив наступний елемент складу правопорушення причинний зв`язок.

Вина

83. Відповідач відсутності своєї вини не довів. Тому наявній останній елемент складу цивільного правопорушення вину.

84. Зазначене є підставою для задоволення позову в повному обсязі.

IV. Судові витрати

Розподіл витрат на оплату судового збору

85. Витрати на оплату судового збору покладаються на Відповідача на підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 73, 74, 76, 77, 78, 79, 91, 114, 238, Господарського процесуального кодексу України, суд

Вирішив:

1. Позов задовольнити в повному обсязі.

2. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (адреса: 01601, місто Київ, вулиця Руставелі Шота, будинок 9а; ідентифікаційний код 44768034) в особі філії "Карпатський лісовий фонд" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (адреса: 88017, Закарпатська область, Ужгородський район, місто Ужгород, вулиця Собранецька, будинок 156; ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 45554542) на користь Бродівської міської ради Золочівського району Львівської області (адреса: 80600, Золочівський район, Львівська область, місто Броди, площа Ринок, будинок, 20; ідентифікаційний код 26525941) (до спеціального фонду місцевого бюджету Бродівської міської ради з подальшим перерозподілом до бюджетів відповідних рівнів) 1'130'132 (один мільйон сто тридцять тисяч сто тридцять дві) грн 80 коп шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.

3. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (адреса: 01601, місто Київ, вулиця Руставелі Шота, будинок 9а, ідентифікаційний код 44768034) в особі філії "Карпатський лісовий фонд" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (адреса: 88017, Закарпатська область, Ужгородський район, місто Ужгород, вулиця Собранецька, будинок 156 ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 45554542) на користь на користь Львівської обласної прокуратури (адреса: 79005, Львівська область, місто Львів, проспект Шевченка, будинок 17/19; ідентифікаційний код 02910031) 13'561 (тринадцять тисяч п`ятсот шістдесят одну) грн 60 коп відшкодування витрат на оплату судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції в порядку та строки, які визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України. Апеляційну скаргу подають безпосередньо до Західного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складено та підписано 23.05.2025.

Суддя Рим Т.Я.