ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"22" травня 2025 р. Справа № 924/288/25

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Яроцького А.М., при секретарі судового засідання Томковій А.І., розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Кам`янець-Подільської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лідер"

про стягнення 1 208 574,22 грн. безпідставно збережених коштів пайової участі

Представники сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

від прокуратури: Приступа В.І.

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 22.05.2025 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Процесуальні дії по справі, заяви, клопотання.

21.03.2025 через підсистему "Електронний суд" надійшла позовна заява Керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Кам`янець-Подільської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лідер" про стягнення 1 208 574,22 грн. безпідставно збережених коштів пайової участі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.03.2025 року вказану позовну заяву передано для розгляду судді Яроцькому А.М.

Ухвалою суду від 24.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої визначено проводити за правилами загального позовного провадження. Вказаною ухвалою встановлено строки для подачі відзиву на позовну заяву та відповіді на відзив, визначено дату проведення підготовчого засідання у справі.

У судовому засіданні 22.04.2025 постановлено ухвалу, з занесенням до протоколу судового засідання, про відкладення підготовчого засідання на 10:00 год. 08.05.2025. Ухвалою суду від 22.04.2025 повідомлено Кам`янець-Подільську міську раду та Товариство з обмеженою відповідальністю "Лідер" про дату, час та місце підготовчого засідання у справі.

25.04.2025 через підсистему "Електронний суд" надійшов відзив з доданою угодою про згоду замовника на укладення Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського від 10.01.2017 №02.

06.05.2025 через підсистему "Електронний суд" прокурор подав відповідь на відзив.

У судовому засіданні 08.05.2025 постановлено ухвалу, з занесенням до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 11:30 год. 22.05.2025. Ухвалою суду від 08.05.2025 повідомлено Кам`янець-Подільську міську раду та Товариство з обмеженою відповідальністю "Лідер" про дату, час та місце підготовчого засідання у справі.

20.05.2025 та 21.05.2025 через підсистему "Електронний суд" Кам`янець-Подільською міською радою подані клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю у судовому засіданні призначеному по іншій справі у м. Кам`янець-Подільському та клопотання про проведення судового засідання призначеного на 22.05.2025 об 11:30 год., без участі її представника.

Виклад позицій учасників судового процесу.

Керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, повноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах Кам`янець-Подільської міської ради звернувся з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лідер" про стягнення 1 208 574,22 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у період із 13.02.2017 по 19.06.2023 ТОВ "Лідер", згідно дозволу на виконання будівельних робіт від 13.02.2017 №ХМ64, було здійснено будівництво об`єкта: "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А" на земельній ділянці з кадастровим номером :14:003:0037, площею 0,1091 га, з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку. Відповідно до інформації розміщеної на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва - датою початку будівництва є лютий 2017 року, датою завершення будівництва березень 2023 (видача сертифікату №ХМ94 - 19.06.2023, яким засвідчено відповідність вказаного закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації). Так, згідно акту готовності об`єкта до експлуатації (реєстраційний номер ЄДЕССБ AC01:0423-1107-8943-2361) загальна площа будівлі за об`єктом складає 3804 м.кв., загальна площа квартир у будинку 3007,9 м2, пайова участь відповідачем до місцевого бюджету не сплачувалася (підстава для звільнення від сплати пайової участі пункт 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX).

Вищевказаним порушено вимоги ч. 2 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в редакції, яка діяла станом на дату отримання відповідачем дозволу на виконання будівельних робіт. Водночас, на думку прокурора, відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми. Однак, на момент прийняття в експлуатацію об`єкта будівництва статтю 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було виключено на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019, у пункті 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" якого врегульовано відповідні правовідносини. Відповідно до внесених Законом №132-ІХ змін дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх повного виконання, є лише договори про сплату пайової участі, укладені до 01.01.2020. З посиланням на практику Верховного Суду у позові зазначено, що належним та ефективним способом захисту, у разі неукладення договору про пайову участь, є звернення органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України.

В обґрунтування розміру безпідставно збережених коштів пайової участі, прокурором зазначено, що у постанові від 20.02.2025 у справі за №918/618/24 Верховний Суд вкотре звернув увагу на те, що Закон №132-IX визначає розмір пайової участі для житлових будинків 2% вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України. На дату прийняття об`єкта в експлуатацію (згідно із сертифікатом №ХМ94 від 19.06.2023) діяли показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (розраховані станом на 01 квітня 2023 року), затверджені наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 17.05.2023 №408. Зокрема, вартість одного квадратного метра загальної площі квартир будинку (з урахуванням податку на додану вартість) на території Хмельницької області становила 20 090 гривень. Враховуючи наведене та зважаючи на норми абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX, розмір пайової участі, який на підставі частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України підлягає стягненню із відповідача до бюджету на користь позивача прокурор визначає у розмірі 1 208 574,22 грн. (3007,9 квадратних метрів х 20 090 грн = 60 428 711 грн; 60 428 711 грн х 2% = 1 208 574,22 гривні).

У відзиві на позов відповідач визнає позов частково, оскільки 10 січня 2017 року між Кам`янець-Подільською міською радою та ТОВ "Лідер" було укладено Угоду № 02 про згоду замовника на укладення Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського, відповідно до п.1 якої сторони узгодили сплату замовником будівництва розміру пайової участі - 4% від загальної кошторисної вартості будівництва житла у відповідності до Положення про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського, затвердженого рішенням 42 сесії Кам`янець-Подільської міської ради від 29 травня 2013 року № 15. Відповідач стверджує, що уклавши попередній договір сторони погодили майбутній розмір пайової участі, при цьому термін дії попереднього договору строком не обмежувався, а тому стягненню підлягає узгоджена сума у розмірі пайової участі на рівні 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

За змістом відповіді на відзив прокурор стверджує, що станом на 01.01.2020 договір про пайову участь відповідач не уклав, незважаючи на встановлений у ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції чинній на час укладення угоди) обов`язок щодо його укладення, з заявою про визначення розміру пайової участі з долученням документів на підтвердження вартості будівництва об`єкта протягом 10 робочих днів після 01.01.2020 до ради не звернувся, а також не виконав обов`язку з перерахування коштів пайової участі до відповідного місцевого бюджету у відповідності цієї статті у редакції чинній з 01.01.2020. З огляду на викладене, законодавець визначив нормативне регулювання таких правовідносин абз. 2 п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-ІХ. Прокурор звертає увагу на те, що в акті готовності об`єкта до експлуатації відповідачем кошторисна вартість об`єкта будівництва не визначена. У відповіді на відзив зазначено, що Положення про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янець-Подільський, затверджене рішенням 42 сесії Кам`янець-Подільської міської ради від 29 травня 2013 року №15, не може братись до уваги, оскільки останнє втратило чинність 03.10.2017 згідно рішення 41 сесії Кам`янець-Подільської міської ради №16/41. Окрім того, така позиція відповідача не відповідає актуальним правовим висновкам Верховного Суду, у яких зазначено, що розрахунок розміру коштів пайової участі необхідно проводити на дату введення об`єкта будівництва в експлуатації (19.06.2023), а не на час початку будівельних робіт (13.02.2017). Прокурор просить заперечення відповідача викладені відзиві відхилити з підстав необґрунтованості.

Представники позивача та відповідача в судове засідання 22.05.2025 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується надісланням та доставкою ухвали суду від 08.05.2025 на офіційні електронні адресі зареєстровані в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі згідно з довідками про доставку електронних листів від 16.05.2025.

Враховуючи, що від Кам`янець-Подільської міської ради останнім подано клопотання про проведення судового засідання призначеного на 22.05.2025 об 11:30 год., без участі її представника, то раніше подане клопотання позивача про відкладення розгляду справи не розглядалось.

Прокурор в судовому засіданні 22.05.2025 позовні вимоги підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Будь-які не розглянуті судом клопотання, подані учасниками процесу в межах розгляду справи, в матеріалах справи №924/288/25 відсутні.

Беручи до уваги приписи ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стосовно розгляду спору впродовж розумного строку, норми ч. ч. 1, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті і суд розглядає справу за відсутності такого учасника, враховуючи той факт, що сторони належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи та те, що у суду є всі необхідні матеріали (докази) для вирішення спору по суті, спір належить вирішити у відсутності представників позивача та відповідача за матеріалами справи.

Обставини, які є предметом доказування у справі, та докази, якими сторони підтверджують або спростовують їх наявність.

10 січня 2017 року між Кам`янець-Подільською міською радою та ТОВ "Лідер" (замовник) укладено угоду №02 про згоду замовника на укладення договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського, предметом якої є визначення для ТОВ "Лідер", який є Замовником будівництва багатоповерхового багатоквартирного житлового будинку на орендованій земельній ділянці за адресою: вул. Пушкінська, 47 (кадастровий номер земельної ділянки :14:003:0037), м. Кам`янець-Подільський, Хмельницька область, 32300, розміру пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського, у відсотковому значенні - 4% від загальної кошторисної вартості будівництва житла (при цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій).

У п. 2.1 угоди передбачено обов`язок Кам`янець-Подільської міської ради підготувати відповідачу проект Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського та виконати Розрахунок коштів пайової участі, належних до сплати.

Упродовж 15 робочих днів з дня реєстрації дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт в інспекції ДАБК у Хмельницькій області (декларації, дозволу, повідомлення) ТОВ "Лідер" зобов`язується звернутися до виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради із заявою про укладення Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського (п. 2.2 угоди).

У змісті угоди визначено, що остання діє з моменту її підписання сторонами до повного виконання замовником своїх зобов`язань за цією угодою. За невиконання умов угоди сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства.

Угоду №02 від 10.01.2017 підписано та скріплено відтисками печаток сторін.

Відповідно до витягу з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, зареєстрованого Відділом Державної архітектурно-будівельного контролю Кам`янець-Подільської міської ради 14.03.2023, Товариством з обмеженою відповідальністю "Лідер" згідно наданого дозволу на виконання будівельних робіт від 13.02.2017 №ХМ64, здійснено будівництво об`єкта: "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А" на земельній ділянці з кадастровим номером :14:003:0037, площею 0,1091 га, з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку.

В подальшому, на Єдиному порталі Державної електронної системи у сфері будівництва реєстратором 11.05.2023 внесено акт готовності об`єктів до експлуатації, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А, замовником якого визначено ТОВ "Лідер". Початок робіт - лютий 2017, закінчення робіт - березень 2023. За результатом технічної інвентаризації загальну площу будівлі визначено 3804 м.кв., загальну площу квартир - 3007,9 м.кв. У п. 12 акту підставою для звільнення від сплати пайової участі визначено пункт 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-ІХ. До матеріалів справи додано відомості, згідно з якими визначено вважати закінченим будівництвом об`єкт та готовим до експлуатації, замовником якого є ТОВ "Лідер".

Згідно з відомостями з Єдиного порталу Державної електронної системи у сфері будівництва, на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації від 15.05.2023, Відділ Державної архітектурно-будівельного контролю Кам`янець-Подільської міської ради видав замовнику об`єкта ТОВ "Лідер" 19.06.2023 сертифікат №ХМ94, який засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта (за адресою: м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А) проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації.

Згідно з наказом Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України "Про затвердження показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (розрахованих станом на 01 квітня 2023 року) вартість 1 кв.м. загальної площі квартир будинку (з урахуванням ПДВ) для Хмельницького регіону становить 20090 грн.

31.08.2024 Кам`янець-Подільська окружна прокуратура зверталась до Кам`янець-Подільської міської ради з листом, в якому зазначено про виявлення порушення ТОВ "Лідер" прав ради на отримання коштів пайової участі до бюджету міської територіальної громади. У листі міститься прохання щодо надання інформації про надходження до бюджету територіальної громади коштів пайової участі від замовника будівництва об`єкта за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А. Прокуратура просила повідомити про вжиті та заплановані заходи ради щодо примусового стягнення коштів до місцевого бюджету з наданням оновленого розрахунку пайової участі щодо відповідача.

У відповідь на вказаний лист, прокуратура отримала повідомлення від 13.09.2024 та від 04.02.2025, за змістом яких Виконавчий комітет Кам`янець-Подільської міської ради вказав, що протягом 2020-2024 років вказаний замовник будівництва із заявою про визначення розміру пайової участі щодо завершених будівництвом об`єктів не звертався, кошти пайової участі до місцевого бюджету не перераховував.

25.09.2024, 05.11.2024 та 28.01.2025 Кам`янець-Подільська окружна прокуратура просила раду надати розрахунок пайової участі з урахування показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України.

13.03.2025 Кам`янець-Подільська окружна прокуратура надіслала Кам`янець-Подільській міській раді лист, в якому повідомила про намір звернутись до суду з позовом до ТОВ "Лідер" про стягнення коштів пайової участі у відповідності до Закону України "Про прокуратуру".

Враховуючи порушення інтересів держави у сфері бюджетних правовідносин, недоотримання місцевим бюджетом коштів, прокурор звернувся з позовом до суду.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, невизнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду:

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч.3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 ст. 53 ГПК України).

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення (позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду викладеними у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Також Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року №4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Частиною 1 ст. 12 ЗК України визначено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема розпорядження землями територіальних громад.

Згідно зі статтею 172 ЦК України територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Відповідно до ст. 7 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

За приписами ч. 1 ст. 10 вищевказаного Закону сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно з ст. 18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Саме Кам`янець-Подільська міська рада розробляє, затверджує місцевий бюджет і наділена повноваженнями контролю за виконанням бюджету на території відповідної територіальної громади. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців міста.

Відтак, зважаючи на викладене, суд вважає, що Кам`янець-Подільська міська рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, а тому є належним позивачем у цій справі.

З матеріалів справи судом встановлено, що 31.08.2024 Кам`янець-Подільська окружна прокуратура зверталась до Кам`янець-Подільської міської ради з листом, в якому зазначено про виявлення порушення ТОВ "Лідер" прав ради на отримання коштів пайової участі до бюджету міської територіальної громади. У листі міститься прохання щодо надання інформації про надходження до бюджету територіальної громади коштів пайової участі від замовника будівництва об`єкта за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А Прокуратура просила повідомити про вжиті та заплановані заходи ради щодо примусового стягнення коштів до місцевого бюджету з наданням оновленого розрахунку пайової участі щодо відповідача.

У відповідь на вказаний лист, прокуратура отримала повідомлення від 13.09.2024 та від 04.02.2025, за змістом яких Виконавчий комітет Кам`янець-Подільської міської ради вказав, що протягом 2020-2024 років вказаний замовник будівництва із заявою визначення розміру пайової участі щодо завершених будівництвом об`єктів не звертався, кошти пайової участі до місцевого бюджету не перераховував.

25.09.2024, 05.11.2024 та 28.01.2025 Кам`янець-Подільська окружна прокуратура просила раду надати розрахунок пайової участі з урахування показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України. Відповіді позивача на вказані листи прокуратури до матеріалів справи не додано.

Враховуючи викладене, 13.03.2025 Кам`янець-Подільська окружна прокуратура надіслала Кам`янець-Подільській раді лист, в якому повідомила про намір звернутись до суду з позовом до ТОВ "Лідер" про стягнення коштів пайової участі у відповідності до Закону України "Про прокуратуру".

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №912/2385/18 від 26.05.2020.

У даній справі Керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Кам`янець-Подільської міської ради з вимогою до ТОВ "Лідер" про стягнення 1 208 574,22 грн. безпідставно збережених коштів пайової участі у розвиток інфраструктури населеного пункту, оскільки Кам`янець-Подільська міська рада не вжила жодних заходів щодо усунення порушень чинного законодавства України.

У спірних правовідносинах порушення інтересів держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних відносинах Кам`янець-Подільської міської ради полягає у недоотриманні бюджетом територіальної громади значної суми коштів, оскільки кошти, які надходять від забудовників (замовників) на розвиток інфраструктури та благоустрій міста є одним із основних джерел формування останнього.

За таких обставин, оскільки прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, враховуючи, що міська рада самостійно не звернулася до суду, про що повідомила прокуратуру, суд доходить висновку щодо дотримання прокурором порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", для звернення до суду з відповідним позовом та наявності законних підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах Кам`янець-Подільської міської ради.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно зі статтею 1 вказаного Закону замовником будівництва визначається фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт.

Частиною першою статті 2 цього Закону вказано, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.

Зі змісту поданих прокурором витягів з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, до якої Відділом Державної архітектурно-будівельного контролю Кам`янець-Подільської міської ради внесено відомості про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Лідер" згідно наданого дозволу на виконання будівельних робіт від 13.02.2017 №ХМ64, здійснило будівництво об`єкта: "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А" на земельній ділянці з кадастровим номером :14:003:0037, площею 0,1091 га, з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку.

В подальшому, у Єдиний портал Державної електронної системи у сфері будівництва реєстратором 11.05.2023 внесено акт готовності об`єктів до експлуатації, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А, замовником якого визначено ТОВ "Лідер". Початок робіт - лютий 2017, закінчення робіт - березень 2023. За результатом технічної інвентаризації загальну площу будівлі визначено 3804 м.кв., загальну площу квартир - 3007,9 м.кв. У п. 12 акту підставою для звільнення від сплати пайової участі визначено пункт 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-ІХ. До матеріалів справи додано відомості, згідно з якими визначено вважати закінченим будівництвом об`єкт та готовим до експлуатації, замовником якого є ТОВ "Лідер".

Згідно з відомостями з Єдиного порталу Державної електронної системи у сфері будівництва, на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації від 15.05.2023, Відділ Державної архітектурно-будівельного контролю Кам`янець-Подільської міської ради видав замовнику об`єкта ТОВ "Лідер" 19.06.2023 сертифікат №ХМ94, який засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта (за адресою: м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А) проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації.

До 01.01.2020 відносини щодо участі замовника будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту врегульовувалися приписами статті 40 вказаного Закону.

Відповідно до частини другої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції чинній до 01.01.2020) замовник будівництва, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до частини третьої статті 40 цього Закону полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію (ч. 9 ст. 40 Закону в редакції чинній до 01.01.2020).

Відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми, таке зобов`язання повинне бути виконане до прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію і спір у правовідносинах щодо сплати таких сум може виникнути лише щодо їх розміру.

Стаття 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначала зобов`язання замовника будівництва, який має намір забудови земельної ділянки, шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, де здійснюється будівництво, у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію. Прийняття об`єкта в експлуатацію є строком, з якого вважається, що забудовник порушує зазначені зобов`язання. Позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду викладеними у постанові від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19 та Верховного Суду у постанові від 03.12.2024 у справі №910/6226/23.

Разом з тим, 01.01.2020 набули чинності норми Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 року №132-IX, якими статтю 40 Закону № 3038-VI виключено.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" договори про сплату пайової участі, укладені до 01 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання.

За змістом цього Закону та Прикінцевих та перехідних положень до нього, з 01 січня 2020 року у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01 січня 2020 року.

У постанові від 14.12.2021 у справі №643/21744/19 Велика Палата Верховного Суду та у постанові від 03.12.2024 у справі №910/6226/23 Верховний Суд зазначили, що при набранні чинності новою нормою права передбачається розповсюдження дії цієї норми на майбутні права і обов`язки, а також на правові наслідки, які хоча й випливають із юридичних фактів, що виникли під час чинності попередньої норми права, проте настають після набрання чинності новою нормою права.

Водночас зміна правових норм і врегульованих ними суспільних відносин не завжди збігаються. У певних випадках після скасування нормативного акта має місце його застосування компетентними органами до тих відносин, які виникли до втрати ним чинності та продовжують існувати у подальшому. Такі правовідносини є триваючими. При цьому триваючі правовідносини повинні виникнути під час дії норми права, що їх регулює, та існувати після втрати нею чинності.

Аналізуючи правову природу цих правовідносин, можна зробити висновок, що з моменту завершення будівництва та прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію правовідносини забудови припиняються, а тому не можна вважати, що на них поширюються положення статті 40 Закону № 3038-VI після втрати нею чинності.

Крім того, пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" визначено, що ця норма права застосовується лише до договорів, які підписані до 1 січня 2020 року. Саме у цьому випадку правовідносини з оплати участі в інфраструктурі населеного пункту є триваючими та до них можуть застосовуватись положення норми права, що втратила чинність. Якщо ж договори під час дії цієї норми укладено не було, то немає підстав вважати, що такі правовідносини виникли та тривають.

Передбачений Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: 1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; 2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.

З огляду на врегулювання у вищевказаному Законі випадків розповсюдження дії його норм на майбутні права і обов`язки, а також на правові наслідки, які хоча й випливають із юридичних фактів, що виникли під час чинності попередньої норми права, проте настають після набрання чинності новою нормою права, заперечення відповідача щодо неможливості зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, а також з приводу застосування нормативно-правових актів у часі спростовуються нормами Закону №132-IX.

Отже, враховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу другого пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта будівництва в експлуатацію.

Відтак, з метою вирішення спору щодо участі замовника будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту необхідним є визначення моменту виникнення зобов`язання.

З матеріалів справи вбачається, що 13.02.2017 (замовнику) видано документ, що дає право на виконання будівельних робіт. Початок будівництва об`єкта - лютий 2017. Відтак, у відповідача виник обов`язок протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутись до позивача із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та сплатити пайову участь на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського, який тривав до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію згідно з ч. 9 ст. 40 Закону (в редакцій чинній до 01.01.2020) - березень 2023.

Обов`язок упродовж 15 робочих днів з дня реєстрації дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт в інспекції ДАБК у Хмельницькій області (декларації, дозволу, повідомлення) звернутися до виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради із заявою про укладення Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського також передбачено у п. 2.2 угоди укладеної 10 січня 2017 року між Кам`янець-Подільською міською радою та ТОВ "Лідер" угоди №02 про згоду замовника на укладення договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського.

Обов`язок замовника будівництва укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не є тотожним обов`язку щодо сплати пайової участі.

Таким чином, починаючи з 01.01.2020 визначений до цього статтею 40 Закону №3038-VI обов`язок замовників забудови земельної ділянки у населеному пункті щодо необхідності укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту перестав існувати.

Згідно зі змістом п. 2.1 угоди №02 від 10.01.2017 передбачено обов`язок Кам`янець-Подільської міської ради підготувати відповідачу проект Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського та виконати Розрахунок коштів пайової участі, належних до сплати. Виконання вказаного обов`язку радою визначено сторонами в угоді після звернення відповідача до виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради із заявою про укладення Договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Кам`янця-Подільського

Враховуючи, що докази виконання відповідачем умов угоди №02 від 10.01.2017 в матеріалах справи відсутні, а обов`язок визначений у статті 40 Закону №3038-VI щодо необхідності укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту з 01.01.2020 перестав існувати, укладення сторонами доданої до справи угоди не впливає на існуючий обов`язок замовника будівництва сплатити кошти пайової участі Кам`янець-Подільській міській раді.

У відповідності до ч. 3 ст. 40 Закону (в редакції чинній до 01.01.2020) кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Разом з тим, законодавцем під час внесення змін до Закону № 3038-VI (шляхом виключення статті 40 вказаного Закону на підставі Закону № 132-IX) було чітко встановлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (абзац другий пункт 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX у такому розмірі та порядку: для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Передбачений Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені (позиція узгоджується з висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 03.12.2024 у справі №910/6226/23).

Враховуючи готовність об`єкта будівництва до експлуатації згідно акту 15.05.2023, наступного дня відбулось прострочення сплати відповідачем коштів пайової участі.

У випадку, якщо замовниками вищевказаних об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого прикінцевими та перехідними положеннями Закону №132-IX обов`язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, то, враховуючи викладені у постанові від 14.12.2021 у справі №643/21744/19 висновки Великої Палати Верховного Суду, належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.

Така позиція підтримана Верховним Судом у постановах від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21, від 13.12.2022 у справі №910/21307/21, від 23.05.2024 у справі №915/149/23, від 07.09.2023 у справі №916/2709/22, від 20.02.2024 у справі №910/20216/21, від 03.12.2024 у справі №910/6226/23.

У відповідності із частиною першою статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.

Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події (частина друга статті 1212 ЦК України).

Відносини щодо повернення безпідставно збережених грошових коштів є кондикційними, в яких вина не має значення, важливим є лише факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Тобто зобов`язання з повернення безпідставно набутого або збереженого майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна.

Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдносин i їх юридичному змісту. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Аналогічні правові висновки Великої Палати Верховного Суду викладені у постановах від 13.02.2019 року у справі №320/5877/17, від 23.05.2018 року у справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 року у справі №922/3412/17.

Таким чином, замовник будівництва, який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити у вигляді пайового внеску у розвиток інфраструктури населеного пункту, зобов`язаний повернути ці кошти органу місцевого самоврядування на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.

Стосовно зазначення у сертифікаті №ХМ94, який засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта (за адресою: м. Кам`янець-Подільський, вул. Івана Мазепи, 47-А) проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації, виданому 19.06.2023. у якості підстави для звільнення від сплати пайової участі пункту 13 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-ІХ, суд зазначає наступне.

Згідно зі змістом вищезазначеного пункту Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено: 1) статтю 7 доповнити частиною шостою такого змісту: "6. Органам, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду, забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, матеріальних або нематеріальних активів, у тому числі здійснення будівництва об`єктів"; 2) частину п`яту статті 30 виключити; 3) статтю 40 виключити.

Як встановлено вище, виключення ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", обов`язок щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію не припинився.

Верховний Суд у постанові від 07.09.2023 у справі №916/2709/22 виснував про те, що відсутність звернення замовника будівництва з відповідною заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва на виконання вимог підпункту 3 абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-ІХ та ненадання ним передбачених цією нормою документів, не є перешкодою для самостійного визначення органом місцевого самоврядування розміру пайової участі на підставі наявних у нього документів із доведенням під час розгляду справи їх обґрунтованості.

Пайовий внесок замовника у створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту має розраховуватися саме на підставі нормативно-правових актів, чинних на момент виникнення у замовника будівництва обов`язку щодо сплати пайового внеску, оскільки одночасно з прийняттям об`єкта в експлуатацію у відповідності із частиною другою статті 331 ЦК України забудовник стає власником забудованого об`єкта, а відтак і правовідносини забудови земельної ділянки припиняються.

Суд зауважує, що розрахунок прокурором здійснюється з врахуванням показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, які були чинні станом на момент введення спірного об`єкту будівництва у експлуатацію. Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 03.12.2024 у справі №910/6226/23.

Оскільки відповідач без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, до 15.05.2023, що є триваючим порушенням, прокурор вірно провів розрахунок розміру пайової участі на підставі затверджених показників опосередкованої вартості спорудження житла у Хмельницькій області, які діяли станом на 01.04.2023.

Відповідач у відзиві посилається на необхідність розрахунку розміру пайової участі - 4% від загальної кошторисної вартості будівництва житла, однак документів на підтвердження вартості будівництва об`єкта та контррозрахунку не надав.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13, ст. 74 ГПК України).

Беручи до уваги наведені вище положення закону, враховуючи встановлений судом факт порушення відповідачем зобов`язань щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у правовідносинах, які виникли до внесення змін у законодавство щодо скасування обов`язку замовника будівництва укласти відповідний договір, набуття відповідачем майна (коштів) та зберігання його у себе без достатньої правової підстави, існування обов`язку у останнього з повернення коштів в сумі 1 208 574,22 грн. позивачу на підставі частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України, суд вважає позовні вимоги правомірними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, враховуючи задоволення позовних вимог, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 13, 14, 20, 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лідер" (32300, Хмельницька обл., м. Кам`янець-Подільський, вул. Привокзальна, буд. 24, ) на користь Кам`янець-Подільської міської ради (29000, Хмельницька обл., Кам`янець-Подільський, майдан Відродження, 1, ) 1 208 574,22 грн. безпідставно збережених коштів пайової участі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лідер" (32300, Хмельницька обл., м. Кам`янець-Подільський, вул. Привокзальна, буд. 24, ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (29000, Хмельницька обл., місто Хмельницький, пров. Військоматський, буд. 3, , р/р UA 0002814, МФО 820172, банк: ДКСУ, м. Київ) 14 502,89 грн. судового збору.

Після набрання рішенням законної сили, видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Апеляційна скарга подається до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому ст. 257 ГПК України.

Рішення надіслати учасникам процесу за допомогою підсистем ЄСІТС в електронні кабінети.

Повний текст рішення складено та підписано 23.05.2025.

Суддя А.М. Яроцький