УХВАЛА

27 травня 2025 року

м. Київ

cправа №925/864/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Вронської Г.О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Агентство Сучасних Технологій"

на рішення Господарського суду Черкаської області (Гладун А.І.)

від 22.10.2024

та постанову Північного апеляційного господарського суду (Пономаренко Є.Ю., Кропивна Л.В., Руденко М.А.)

від 31.03.2025 (повний текст складений 21.04.2025)

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агентство Сучасних Технологій"

до Приватного акціонерного товариства "Черкаський Комбінат Хлібопродуктів"

про визнання положення про забезпечення дотримання режиму користування та розкриття інформації з обмеженим доступом частково недійсним,

ВСТАНОВИВ:

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Агентство Сучасних Технологій" (далі - Позивач, Скаржник) звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Черкаський Комбінат Хлібопродуктів" (далі - Відповідач) про (з урахуванням заяви про часткову зміну позовних вимог) визнання частково недійсним Положення про забезпечення дотримання режиму користування та розкриття інформації з обмеженим доступом Відповідача, затвердженого рішенням Наглядової ради Відповідача від 30.11.2023, оформлене протоколом від 30.11.2023 №2023/11/30 (далі - Положення), а саме:

- абзацу 1 пункту 6.1 у частині застосування сполучника "або";

- абзацу 2 пункту 6.1 "Порядок доступу до інформації чи відомостей, що містяться в документах, які містять інформацію з обмеженим доступом, визначається цим Положенням";

- пункту 6.2 у частині обмеження прав акціонерів, які сукупно є власниками 5 і більше відсотків голосуючих акцій товариства, на доступ до документів, що містять: відомості про персональні дані фізичних осіб, на розголошення яких акціонерам не надано згоди цими фізичними особами, за виключенням надання доступу до персональних даних таких фізичних осіб; відомості про юридичних осіб та інформацію про правочини, на розголошення яких цими юридичними особами та / або контрагентами правочинів товариства не надано згоди або існує вимога про нерозголошення інформації третім особам, в тому числі які зазначені в контрактах, договорах, угодах тощо;

- абзацу 2 пункту 6.3 "Виготовлення будь-яких копій таких документів та здійснення виписок з таких документів, а також фіксація інформації з цих документів на будь-яких носіях забороняється";

- пункту 6.7 у частині права Відповідача відмовити акціонеру, який сукупно є власником 5 і більше відсотків голосуючих акцій товариства (його представнику), у доступі до інформації з обмеженим доступом, яка міститься на матеріальних носіях, у разі: відсутності згоди особи на розкриття відомостей про неї, якщо документ, що запитується акціонером, містить інформацію про таку особу; наявності вимоги про нерозголошення інформації третім особам від особи, інформація про яку міститься в документі, що запитується акціонером.

2. Рішенням Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі №925/864/24 у задоволенні позову відмовлено.

3. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

4. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 925/864/24 рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі №925/864/24 змінено, викладено його мотивувальну частину в редакції постанови. У решті рішення суду першої інстанції залишене без змін.

5. 11 травня 2025 року Позивач (Скаржник) із використанням підсистеми "Електронний суд" подав касаційну скаргу на вказані судові рішення, у якій просить:

- поновити строк на касаційне оскарження;

- засідання у справі провести за участю представника Скаржника в режимі відеоконференції;

- скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024, постанову Північного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 у справі №925/864/24 та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову;

- стягнути з Відповідача на користь Скаржника судові витрати у справі.

6. Разом із тим Скаржник зазначає, що постанова Північного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 у частині висновків щодо ефективності способу захисту, обраного Скаржником, та зміни мотивувальної частини рішення суду першої інстанції не оскаржується.

7. Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що вона оформлена з порушенням вимог, передбачених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), отже наявні підстави для залишення її без руху з огляду на таке.

Щодо підстав касаційного оскарження

8. Згідно з пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

9. За змістом частини другої статті 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

10. Системний аналіз положень ГПК України дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої статті 287 ГПК України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 287 ГПК України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.

11. Якщо підставою для відкриття касаційного провадження скаржник вважає наявність випадку, передбаченого пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України, він повинен зазначити (1) норму права, єдину практику застосування якої необхідно сформувати, (2) обставини справи, до яких ця норма повинна застосовуватися, (3) який висновок зробили суди попередніх інстанцій з цього питання та (4) обґрунтувати, в чому полягає незгода із ним.

12. У тексті касаційної скарги Скаржник посилається на підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України - відсутній висновок Верховного Суду щодо заборони акціонерним товариствам на виготовлення копій документів, наданих акціонеру для ознайомлення, здійснення виписок з таких документів, а також фіксації інформації з цих документів на будь-яких носіях; відсутня також практика Верховного Суду щодо визнання внутрішніх документів акціонерного товариства, які регулюють надання інформації з обмеженим доступом, недійсними.

13. Натомість Скаржник не вказав, яка саме норма матеріального та / або процесуального права (стаття, її частина, пункт, підпункт, абзац тощо) неправильно застосована чи порушена судами попередніх інстанцій при ухваленні оскаржуваних рішень; не навів обґрунтування, у чому саме полягає таке порушення чи неправильне застосування за встановлених у справі фактичних обставин, а також як, на думку Скаржника, відповідна норма має застосовуватися у спірних правовідносинах.

14. Отже, Скаржник не виконав вимоги пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України, позаяк не належним чином не обґрунтував підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 3 частини другої статті 287 Кодексу.

15. Відповідно до приписів ГПК України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

16. Верховний Суд не наділений повноваженнями доповнювати касаційну скаргу міркуваннями, які Скаржник не виклав у тексті касаційної скарги, та переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження. Відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

17. Для усунення недоліків у цій частині Скаржник має навести та належним чином обґрунтувати підставу касаційного оскарження передбачену пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, з урахуванням викладеного в цій ухвалі.

Щодо сплати судового збору

18. Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

19. Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

20. Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір, що становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

21. Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у сумі 3 028 грн.

22. Предметом позову в цій справі є п`ять вимог немайнового характеру:

- визнання частково недійсним Положення, а саме абзацу 1 пункту 6.1 у відповідній частині;

- визнання частково недійсним Положення, а саме абзацу 2 пункту 6.1;

- визнання частково недійсним Положення, а саме пункту 6.2 у відповідній частині;

- визнання частково недійсним Положення, а саме абзацу 2 пункту 6.3;

- визнання частково недійсним Положення, а саме пункту 6.7 у відповідній частині.

23. Отже, за подання позовної заяви у цій справі Скаржник мав сплатити судовий збір у розмірі 15 140 грн (3 028 грн х 5).

24. Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

25. Частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовій збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

26. З огляду на зазначене, враховуючи вказаний коефіцієнт, розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 24 224 грн (15 140 грн х 200% х 0,8).

27. Разом із тим Скаржник не надав доказів сплати судового збору у встановленому порядку й розмірі.

28. 13 травня 2025 року начальником відділу Кузуб О.В., провідним спеціалістом Івановою В.В. та спеціалістом Алтуніною О.О. на підставі Інструкції з діловодства Верховного Суду складено акт №32.1-14/195 про те, що при огляді касаційної скарги, яка надійшла через систему "Електронний суд", не виявилося вказаних у додатку касаційної скарги: платіжної інструкції про сплату судового збору; копії скриншоту з електронної поштової скриньки представника позивача про отримання копії постанови Північного апеляційного господарського суду; копії договору про надання правничої допомоги від 08.05.2025 №08/05-24, копії платіжної інструкції від 09.05.2025 про сплату 7000 грн винагороди, копії ухвали Верховного Суду від 19.03.2025 у справі №925/397/24.

29. Крім того, 13 травня 2025 року до Верховного Суду надійшли заперечення Відповідача проти відкриття касаційного провадження, в яких зазначено, що до касаційної скарги не додані документи, які підтверджують сплату судового збору / підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

30. Верховний Суд звертає увагу, що потреба сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, що визначає однією із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

31. У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява №24402/02) наголошується, що право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення ЄСПЛ від 28.05.1985 у справі "Ashingdane v. the United Kingdom" (пункт 57).

32. ЄСПЛ у рішенні від 19.06.2001 у справі "Kreuz v. Poland" (заява №28249/95) зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (пункт 60).

33. Згідно із частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

34. Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд у такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

35. Для усунення недоліків касаційної скарги в цій частині Скаржник повинен подати до Верховного Суду докази сплати судового збору в розмірі 24 224 грн із зарахуванням сплаченої суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

36. Судовий збір має бути перерахований за такими реквізитами:

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

- Рахунок отримувача: UA0026007

- Код банку отримувача (МФО): 899998

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"

- Символ звітності банку: 207

- Призначення платежу *;101; _________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом __________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд) (назва суду, де розглядається справа).

37. Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги також розміщені на офіційному вебсайті Верховного Суду.

38. Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

39. Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

40. Скаржник не виконав вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України з огляду на відсутність (1) належного обґрунтування обраної підстави касаційного оскарження та (2) доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги.

41. З урахуванням викладеного, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга подана без додержання вимог процесуального законодавства, отже підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України з наданням десятиденного строку для усунення недоліків.

42. Заяву про усунення недоліків касаційної скарги необхідно подати до Верховного Суду в строк, встановлений цією ухвалою, разом з доказами її надсилання іншим учасникам справи.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агентство Сучасних Технологій" на рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 у справі №925/864/24 залишити без руху.

2. Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Товариству з обмеженою відповідальністю "Агентство Сучасних Технологій" усунути недоліки, встановлені в ухвалі, у такий спосіб:

- належним чином обґрунтувати підставу касаційного оскарження судових рішень, передбачену пунктом 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України;

- подати до Верховного Суду докази сплати судового збору в розмірі 24 224 грн із зарахуванням сплаченої суми до спеціального фонду Державного бюджету України.

4. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду касаційна скарга у справі №925/864/24 вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Г. Вронська