ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/181/25

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Машевської О.П.

за участю секретаря судового засідання: Фещенко Т.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Мурзаков С.А., представник, довіреність №724/02/24 від 29.04.2025

від відповідача: не прибув

взяла участь: Тарасюк В.С., посвідчення №071188 від 01.03.2023

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Керівника Коростишівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро"

про стягнення 183 364, 92 грн заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди та повернення земельної ділянки

Процесуальні дії по справі.

Господарський суд Житомирської області відповідно до ухвали суду від 11.02.2025 розглянув справу за позовом Керівника Коростишівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" про стягнення 183 364, 92 грн заборгованості з орендної плати, розірвання договору оренди та повернення земельної ділянки за правилами загального позовного провадження, перше підготовче засідання призначив на 11.03.2025 о 10:00.

24.02.2025 до Суду повернулася ухвала суду від 11.02.2025, надіслана ТОВ "Грузливець Агро" на адресу, визначеній у позовній заяві, з відміткою органу зв`язку про причини невручення "адресат відсутній за вказаною адресою".

Судом 11.03.2025 отримано Відповідь за №1185700 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо юридичної особи відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" () та встановлено, що адреса місцезнаходження відповідає тій, що зазначену у позовній заяві.

Суд ухвалою від 11.03.2025 відклав підготовче засідання на 10.04.2025 о 12:00, розмістив оголошення на сайті судової влади України про дату, час, місце проведення підготовчого засідання для відповідача у справі.

Суд ухвалою від 10.04.2025 відклав підготовче засідання на 29.04.2025 о 12:00, одночасно розмістив оголошення на сайті судової влади України про дату, час та місце проведення підготовчого засідання для відповідача у справі, а також надіслав вказану ухвалу на адресу керівника Відповідача.

21.04.2025 до Суду повернулося поштове рекомендоване повідомлення, надіслане керівнику Відповідача з відміткою про вручення 15.04.2025, про що свідчить підпис про одержання (а.с. 79).

Суд ухвалою від 29.04.2025 закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 19.05.2025 о 11:00.

12.05.2025 до Суду повернулося поштове рекомендоване повідомлення, надіслане на адресу керівника Відповідача з відміткою про вручення 06.05.2025, про що свідчить підпис про одержання (а.с. 86). 11.02.2025

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за наявними матеріалами, Суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2, 4, 7 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Згідно з п. 3 ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Відповідач в особі його керівника отримав копії ухвал суду від 10.04.2025 та 29.04.2025, про що свідчать підписи на рекомендованих повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Таким чином, Відповідач ТОВ "Грузливець Агро" був обізнаний про вчинений до нього позов та судове провадження у справі №906/181/25.

З врахуванням викладеного в судовому засіданні 19.05.2025 розглянуто справу по суті за наявними у ній матеріалами та прийнято вступну та резолютивну частини рішення суду про часткове задоволення позову.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Керівник Коростишівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Пулинської селищної ради звернувся з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" з позовними вимогами про:

- стягнення заборгованості з орендної плати за оренду земельної ділянки загальною площею 30,4707 га, кадастровий номер :07:000:0373 в сумі 183 364, 92 грн;

- розірвати Договір оренди землі від 25.10.2019 укладений між Пулинською селищною радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" щодо земельної ділянки площею 30,4707 га, кадастровий номер :07:000:0373, що розташована на території Пулинської селищної ради Житомирського району;

- зобов`язати Товариству з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" повернути Пулинській селищній раді земельну ділянку площею 30,4707 га, кадастровий номер :07:000:0373, що розташована на території Пулинської селищної ради Житомирського району (тут і далі за текстом - Прокурор, Позивач, Відповідач, Суд).

Прокурор позов обґрунтовує неналежним виконанням Відповідачем свого грошового зобов`язання по сплаті коштів за користування земельною ділянкою комунальної власності згідно умов, порядку та строків, визначених Договором оренди землі від 25.10.2019.

Прокурор у позові доводить, що станом на 01.01.2025 заборгованість з орендної плати становить 183364,92грн, вказана сума заборгованість включає суму боргу за період з 01.10.2020 по 01.01.2025 та штраф за несвоєчасну сплату орендної плати в розмірі 100% від річної орендної плати в сумі 63 083,06грн, сплата якої передбачена п. 4.13 Договору оренди землі від 25.10.2019.

Прокурор у позові стверджує, що відповідно до вказаної довідки Відповідач у період з 01.12.2021 до 01.09.2022, 01.01.2023 до 31.07.2024, з 01.09.2024 до 01.01.2025 орендну плату не сплачував.

Прокурор у позові доводить, що порушення Відповідачем умов договору оренди щодо несплати протягом законодавчо визначеного строку платежів за користування орендованою земельною ділянкою є істотним, оскільки значною мірою позбавляє Позивача того, на що він розраховував при укладенні договору, зокрема надходження відповідних коштів з орендної плати до бюджету Пулинської селищної ради. Істотне порушення орендарем такої умови договору оренди як невнесення орендної плати, є достатньою правовою підставою для дострокового розірвання зазначеного договору оренди в судовому порядку.

Прокурор доводить, що у разі припинення або розірвання договору оренди землі, орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця.

Позивач у поясненні від 21.02.2025 позовні вимоги Прокурора визнає обґрунтованими та не заперечує проти їх задоволення в повному обсязі, однак розірвання договору оренди вважає недоцільним.

Позивач у пояснення зазначає, що згідно з розрахунками, наведеними у позові, заборгованість по орендній платі Відповідача становить 183 364, 92 грн, водночас, нарахування орендної плати триває відповідно до умов укладених договорів, зокрема, за поточний 2025 рік, тому враховуючи обмеженість бюджету селищної територіальної громади за 2025 рік, зазначена сума є досить необхідна для бюджету.

10.04.2025 Позивач у додаткових поясненнях повторно визнає позовні вимоги в частині стягнення заборгованості, заперечує щодо вимог про розірвання договору оренди. Позивач доводить, що земельні ділянки передавалися в оренду частково залісненими, орендарем проведено розліснення земельних ділянок, проте не проведено рекультивацію та приведення у відповідність до призначення, розривання договорів призведене до повернення земельних ділянок, проте, передати іншому орендареві у незадовільному стані буде неможливим. Орендарем у І кварталі 2025 року було перераховано до бюджету селищної територіальної громади кошти в сумі 499 004, 42 грн в рахунок оплати за попередню заборгованість, проте в платіжних дорученнях відсутня інформація за якими з 18 договорів проведено розрахунки.

Відповідач відзиву на позовну заяву не подав, правом участі у змагальному процесі не скористалась.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України справу вирішено за наявними в ній матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" () основним видом економічної діяльності за КВЕД (01.11) є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.

25 жовтня 2019 між Пулинською селищною радою (як орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" (як орендар) був укладений Договір оренди землі (тут і далі за текстом - Договір оренди), відповідно до якого орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером :07:000:0373, яка розташована за адресою: Житомирська обл., Пулинський р-н, Пулинська ОТГ (Пулинсько-Гутська сільська рада) (п. 1.1. Договору оренди).

В оренду передається земельна ділянка площею 30,4707 га, в тому числі: рілля - 30,4707 га (п. 2.1. Договору оренди).

На земельній ділянці об`єкти нерухомого майна відсутні, а також інші об`єкти інфраструктури відсутні (п. 2.2. Договору оренди).

Земельна ділянка передається в оренду без будинків, без будівель, без споруд, без інших об`єктів (п. 2.3. Договору оренди).

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :07:000:0373 на день укладення договору становить: 311 802, 26 грн.

Земельна ділянка, яка передається в оренду, не має недоліків, що можуть перешкодити її ефективному використанню (п. 2.5. Договору оренди).

Договір укладено на 7 (сім) років. (п. 3.1. Договору оренди).

Право оренди земельної ділянки виникає у орендаря з моменту його державної реєстрації відповідно до закону (п. 3.2. Договору оренди).

Орендна плата за користування земельною ділянкою, право оренди якої набуто на земельних торгах, згідно з протоколом земельних торгів №10/2019 від 25 жовтня 2019 року, становить 19,25% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки чинної на базовий податковий (звітний) період (п. 4.1. Договору оренди).

За перший рік оренди орендна плата складається з сплаченого орендарем гарантійного внеску у розмірі 1559,01грн (одна тисяча п`ятсот п`ятдесят дев`ять грн 01 коп) та суму у розмірі 58462,72грн (п`ятдесят вісім тисячі чотириста шістдесят дві гривні 72 коп), яка підлягає сплаті переможцем не пізніше трьох банківських днів з дня укладення договору оренди на р/р UA2006775 в УК у Пулинському районі/смт.Пулини, код отримувача 37968385, код платежу 18010600 (п. 4.2. Договору оренди).

Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється щорічно з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами (п. 4.6. Договору оренди).

Орендна плата за наступні роки вноситься орендарем щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця, у розмірі 1/12 частини річної орендної плати, на розрахунковий рахунок Пулинської селищної ради Житомирської області, призначення платежу: Орендна плата з юридичних осіб, код платежу:18010600 (п. 4.7. Договору оренди).

Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється орендарем самостійно з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного законодавством. У разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки розмір орендної плати розраховується з урахуванням відповідних змін та ставки річної орендної плати у розмірі 19,25% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки без внесення змін та доповнення до даного Договору (п. 4.8. Договору оренди).

Орендар не звільняється від сплати орендної плати в разі тимчасового невикористання земельної ділянки (п. 4.12. Договору оренди).

У разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором Орендар сплачує: - у 10-денний строк сплачується штраф у розмірі 100% річної орендної плати, встановлений цим договором, який зараховується до інших надходжень місцевого бюджету Пулинської селищної ради; - пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, діючої на день виникнення боргу, від суми несплаченого платежу за кожен день прострочення (п. 4.13. Договору оренди).

Земельна ділянка передається в оренду для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (п. 5.1. Договору оренди).

Цільове призначення земельної ділянки: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (п. 5.2. Договору оренди).

Дія договору припиняється шляхом його розірвання, зокрема, за рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених цим договором (п. 12.3. Договору оренди).

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права від 20.11.2019 вбачається, що земельна ділянка з кадастровим номером :07:000:0373 площею 30,4707 га, дата державної реєстрації земельної ділянки: 29.10.2018; орган, що здійснив державну реєстрацію земельної ділянки Відділ у Пулинському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області; цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва - 18.11.2019 проведено державну реєстрацію договору оренди землі від 25.10.2019, вид іншого речового права: право оренди земельної ділянки, строк дії: 25.10.2026: орендодавець: Пулинська селищна рада Пулинського району Житомирської області, , орендар: Товариство з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро", , загальна ділянка загальною площею 30,4707 га (а.с. 26-27).

Пулинська селищна рада 14.02.2024 листом за №260/02-24 звернулася до Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" про сплату заборгованості з орендної плати договорами оренди землі на загальну суму 966 485, 27грн у строк до 01.04.2024. Вимоги орендодавця орендар не виконав.

Щодо дотримання статті 23 Закону України "Про прокуратуру" до звернення Прокурора з цим позовом до суду.

03.06.2024 Пулинська селищна рада звернулася із листом за №853/02-24 до Коростишівської окружної прокуратури щодо вжиття заходів прокурорського реагування щодо примусового стягнення орендної плати та штрафних санкцій з Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" (а.с. 33-35).

Селищна рада 31.12.2024 надіслала Коростишівській окружній прокуратурі актуальні довідки про заборгованість Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" з орендної плати за період 2020-2024 років за Договором оренди у розмірі 183 364, 92грн, з яких 120281,88грн - орендна плата , 63 083, 04грн - штраф.

Прокурор листом від 26.12.2024 за вих. № 53/3-3390вих-24 повідомив Пулинську селищну раду про звернення з цим позовом до суду (а.с. 43).

Прокурор звернувся з позовом в інтересах Пулинської селищної ради інтересах про стягнення заборгованості з орендної плати, розірвання Договору оренди та зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" повернути земельну ділянку.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

1.Щодо представництва прокурором інтересів держави в суді в особі Райгородської сільської ради.

Повноваження прокурора з представництва інтересів держави в суді визначені Законом України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон України «Про прокуратуру»).

Позов у цій справі подано в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування Пулинської селищної ради Житомирського району Житомирської області як суб`єкта, що здійснює повноваження власника спірної земельної ділянки, яка відноситься до земель комунальної власності.

Органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених прав у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду (ч.2 ст. 4 ГПК України).

Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає суспільні інтереси у спосіб, визначений , зокрема, законом (ч.1 ст. 5 ГПК України).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах органу місцевого самоврядування, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення таких інтересів, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення прокурора до суду, а також зазначає орган, уповноважений територіальною громадою як первинним суб`єктом місцевого самоврядування здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч. 4 ст. 53 ГПК України).

Зазначений орган місцевого самоврядування за позовом прокурора набуває статусу позивача (абз. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України).

Відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах місцевого самоврядування позову, подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов і вимагати розгляду справи по суті (ч. 5 ст. 55 ГПК України).

Процедура, передбачена абз. 3 і 4 ч. 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави/органу місцевого самоврядування в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави/органу місцевого самоврядування не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту.

Іншими словами, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює (постанови ВПВС від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 15.01.2020 у справі № 698/119/18).

Окрім того, у кожному випадку звернення до суду в інтересах держави/органу місцевого самоврядування прокурор має встановити, насамперед: а) суб`єкта, якому належать повноваження звертатися до суду за захистом відповідного права/інтересу; б) ефективний спосіб захисту такого права/інтересу; в) залежно від установленого - коло відповідачів ( постанова ВПВС від 28.09.2022 у справі № 483/448/20.

В свою чергу, прокурор при зверненні до суду має також враховувати , що втручання у приватні права й інтереси має бути належно збалансованим із відповідними публічними (державними, суспільними) інтересами, із забезпеченням прав, свобод та інтересів кожного, кому держава гарантувала безперешкодне володіння загальнонародними благами та ресурсами. У разі порушення рівноваги публічних і приватних інтересів, зокрема безпідставним наданням пріоритету правам особи перед правами територіальної громади, у питаннях, які стосуються загальних для всіх прав та інтересів, прокурор має повноваження, діючи у публічних інтересах, звернутися до суду, якщо органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові особи не бажають чи не можуть діяти аналогічним чином, або ж самі є джерелом порушення прав і законних інтересів територіальної громади чи загальносуспільних (загальнодержавних) інтересів ( постанова ВПВС від 08.11.2023 у справі № 607/15052/16-ц).

Відповідно до усталеної судової практики ВП ВС бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держав/органу місцевого самоврядування, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає цьому органу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави/місцевого самоврядування, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо (постанова ВПВС від 08.11.2023 у справі № 607/15052/16-ц).

Оскільки зверненню Прокурора з даним позовом передувало листування з Селищною радою в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", суд оцінює процедуру звернення Прокурором до суду за формальними ознаками такою, що дотримана (п.п.7, 38, 39 та 43 постанови ВПВС від 26.05.20р. у справі № 912/2385/18).

Оскільки повноваження органів місцевого самоврядування є законодавчо визначеними, перевірку доводів учасників справи щодо наявності чи відсутності у них повноважень здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів місцевого самоврядування у спірних правовідносинах суд вправі здійснити під час розгляду справи, тобто після відкриття провадження у справі (п. 50 постанови ВПВС від 26.06.19р. у справі № 587/430/16-ц).

Так, згідно п.п. 34 та 34-1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської ради:

- вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин;

- приймаються рішення щодо здійснення виконавчим органом сільської ради державного контролю за використанням та охороною земель (ч. 1 ст. 26 доповнено пунктом 34-1 згідно із Законом № 1423-IX від 28.04.2021).

2. Щодо позовної вимоги про стягнення орендної плати та штрафу за порушення строків її сплати.

Відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом (частина друга статті 792 ЦК України).

Правилами ч. 1 статті 2 Закону України "Про оренду землі" визначено, що відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, ЦК України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Отже, оренда землі є окремим випадком найму майна, загальні правила якого визначені приписами цивільного (приватного) права. Відповідно й законодавче регулювання підстав припинення права оренди землі складається з норм цивільного та земельного законодавства.

Укладений між сторонами Договір оренди, за своєю правовою природою є договором оренди земельної ділянки.

Згідно зі статтею 13 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

У статті 21 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно з п. 14.1.136 Податкового кодексу України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж за користування земельною ділянкою державної або комунальної власності на умовах оренди.

У ч.1 ст. 96 ЗК України визначено, що землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Статтею 24 Закону України "Про оренду землі" зазначено, що орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Як встановлено Судом, у п. 4.7. Договору оренди сторони визначили, що Орендна плата за наступні роки вноситься орендарем щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця, у розмірі 1/12 частини річної орендної плати, на розрахунковий рахунок Пулинської селищної ради Житомирської області.

У постанові Верховного Суду від 01.03.2021 у справі №180/1735/16 зазначено, що усталеним як в цивілістичній доктрині, так і судовій практиці під принципами виконання зобов`язань розуміються загальні засади згідно з якими здійснюється виконання зобов`язання. Як правило виокремлюється декілька принципів виконання зобов`язань, серед яких: належне виконання зобов`язання; реальне виконання зобов`язання; справедливість добросовісність та розумність (частина 3 статті 509 Цивільного кодексу України). Принцип належного виконання полягає в тому, що виконання має бути проведене: належними сторонами; щодо належного предмету; у належний спосіб; у належний строк (термін); у належному місці.

Саме тому, за загальним правилом, одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Судом встановлено, що ТОВ "Грузливець Агро" за Договором оренди за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :07:000:0373, площею 30,4707 за період 2020 (період користування земельною ділянкою жовтень-грудень 2021) - не здійснив оплати; з січня-грудня 2021 - здійснив частково оплати у квітні, червні, серпні, вересні та листопаді; з січня-грудня 2022 - здійснив частково оплати у лютому, вересні, грудні; з січня-грудня 2023 - не здійснив оплати; з січня-грудня 2024 - здійснив частково оплати у серпні.

Пулинська селищна рада на підставі п. 4.13. Договору оренди застосувала до ТОВ "Грузливець Агро" штраф у розмірі 100% річної орендної плати за 2024 у розмірі 63 083, 04 грн.

Таким чином, загальна сума заборгованості ТОВ "Грузливець Агро" складає 183 364, 92грн, з яких: 120 281,88грн заборгованість з орендної плати за оренду земельної ділянки площею 30,4707 га кадастровий номер :07:000:0373 та 63 083, 04грн штраф.

З урахуванням наведеного, позовна вимога про стягнення 120281,88грн заборгованості з орендної плати та 63 083, 04 грн штрафу доведена та підлягає задоволенню.

3. Щодо позовної вимоги про розірвання Договору оренди землі від 25.10.2019.

Судом встановлено, що сторони у п. 12.3. Договору оренди погодили, що дія договору припиняється шляхом його розірвання, зокрема, за рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених цим договором.

Частиною першою статті 32 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що на вимогу однієї зі сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним Кодексом України та іншими законами України.

Водночас у пункті "д" частини першої статті 141 ЗК України передбачено таку підставу припинення права користування земельною ділянкою як систематична несплата земельного податку або орендної плати.

За змістом статей 13, 15, 21 Закону України "Про оренду землі" основною метою договору оренди земельної ділянки та одним з визначальних прав орендодавця є своєчасне отримання останнім орендної плати у встановленому розмірі.

Відповідно до ч. 2 статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У постанові Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №484/301/18 за наслідками аналізу положень статті 141 Земельного кодексу України, статті 651 Цивільного кодексу України, зроблено висновок, що вказані положення закону, які регулюють спірні відносини, вимагають саме систематичної (два та більше випадків) несплати орендної плати, передбаченої договором, як підстави для розірвання договору оренди земельної ділянки, що також є істотним порушенням умов договору, оскільки позбавляє позивача можливості отримати гарантовані договором кошти за те, що її земельну ділянку використовує інша особа.

Поряд з цим Суд враховує, що у постанові від 20.11.2024 у справі №918/391/23 Велика Палата Верховного Суду виснувала про те, що приписи про підстави припинення права користування земельною ділянкою, визначені пунктом "д" частини першої статті 141 Земельного кодексу України (систематична несплата орендної плати), та правила частини другої статті 651 Цивільного кодексу України, якими передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом, співвідносяться як такі, що не суперечать одні одним, а навпаки - доповнюють одні одних.

Аналізуючи питання розірвання договору оренди землі на підставі пункту "д" частини першої статті 141 Земельного кодексу України, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що для того щоб констатувати наявність підстав для припинення права користування земельною ділянкою згідно з пунктом "д" частини першої статті 141 Земельного кодексу України, суд має встановити такі обставини, як "систематичність" та "несплату", зокрема, орендної плати.

Під систематичністю під час вирішення приватноправових спорів розуміються два та більше випадки несплати орендної плати, визначеної умовами укладеного між сторонами договору. Натомість разове порушення такої умови договору не вважається систематичним і не може бути підставою для його розірвання.

Щодо поняття "несплата", вжите у пункті "д" частини першої статті 141 Земельного кодексу України, Велика Палата Верховного Суду зауважила, що його потрібно розуміти саме як повну несплату орендної плати.

Такий висновок є логічним та виправданим, оскільки поняття "несплата" та "недоплата" не є тотожними. Оскільки в конструкції згаданої правової норми не наведено жодного означення до слова "несплата", можна виснувати, що законодавець у згаданій правовій нормі не передбачив жодної альтернативи повної несплати, тобто не визначив, що підставою припинення права користування земельною ділянкою є не лише систематична несплата, а й систематична недоплата орендної плати.

У зв`язку з чим Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що підставою розірвання договору оренди землі згідно з пунктом "д" частини першої статті 141 Земельного кодексу України є саме систематична, тобто неодноразова (два та більше випадків), повна несплата орендної плати. Ця спеціальна правова норма у такому випадку є самостійною та достатньою, і звертатися до більш загальної норми частини другої статті 651 Цивільного кодексу України немає потреби, оскільки вона передбачає саме додаткову (до основної) підставу для розірвання договору оренди землі.

Досліджуючи питання розірвання договору оренди землі на підставі частини другої статті 651 Цивільного кодексу України, Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків.

Головна ідея, на якій ґрунтується правило частини другої статті 651 Цивільного кодексу України, полягає у тому, що не будь-яке, а лише істотне порушення умов договору може бути підставою для вимоги про його розірвання або зміну. Неістотні (незначні) порушення умов договору є недостатніми для обґрунтованого та правомірного застосування такого крайнього заходу, як розірвання договору або його зміна в судовому порядку.

Ця ідея спирається на принцип, який називається принципом збереження договору (preservation of contract). Договірні відносини мають підтримуватися, допоки це можливо й економічно доцільно для сторін. Розірвання договору має бути крайнім заходом задля мінімізації витрат, пов`язаних з укладенням та виконанням договору.

Ураховувати істотність порушення важливо, оскільки протилежне тлумачення норм права може призвести до того, що управнена сторона договору, яка має відповідно до закону або договору право на відмову від нього або розірвання, може ним скористатися за найменший відступ від умов договору. Таке становище є неприпустимим, оскільки може порушити стабільність цивільного обороту і є надзвичайно несправедливим нехтуванням правовим принципом пропорційності між тяжкістю порушення договірних умов і відповідальністю, яка застосовується за таке порушення. Незастосування критерію істотності порушення позбавляє зобов`язану сторону договору можливості заперечувати проти розірвання договору і провокує управнену сторону відмовлятися від договору (розривати його) за найменшого порушення.

Одним із факторів, що може братися до уваги під час оцінки істотності порушення умов договору як підстави для його розірвання, є те, наскільки зобов`язана сторона, яка порушила договір, реально заінтересована у збереженні договору, а також те, чи не спричинить розірвання договору для неї значної шкоди.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 09.12.2020 у справі №199/3846/19 дійшов висновку про те, що розірвання договору як санкція має бути максимально збалансованим і відповідати тяжкості допущеного порушення. Вирішальне значення для застосування зазначеного припису закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення має вирішуватися з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення

Таким чином, законодавство в питанні розірвання договору дбає не лише про інтереси управненої сторони, а й про інтереси зобов`язаної сторони, оскільки розірвання договору може завдати значних збитків стороні, яка допустила незначне порушення, тобто законодавець прагне досягти справедливого балансу між інтересами сторін договору.

Суд констатує, що ТОВ "Грузливець Агро" допустило несплату орендної плати за період жовтня-грудня 2020, за 2023, за 2021, 2022 та 2024 - здійснено часткову оплату.

Щодо доводів Пулинської селищної ради про недоцільність розірвання договорів оренди з ТОВ "Грузливець Агро" з підстав неможливості передати іншому орендареві земельні ділянки у незадовільному стані.

У господарських справах доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Пулинська селищна рада в порядку ст.ст. 73-79 ГПК України не довела, що земельна ділянка площею 30,4707 га з кадастровим номером :07:000:0373, що розташована на території Пулинської селищної ради Житомирського району перебуває у незадовільному стані.

Щодо доводів Пулинської селищної ради про те, що ТОВ "Грузливець Агро" у І кварталі 2025 перерахувало до бюджету селищної ради кошти в сумі 499 004,42грн в рахунок погашення боргу з орендної плати за укладеними договорами оренди. Саме Пулинська селищна ради зобов`язана була подати докази на підтвердження факту зарахування коштів в сумі 499 004,42грн на погашення боргу з орендної плати за Договором оренди землі від 25.10.2019 на зміну викладеного у листі 03.06.2024 за №853/02-24 Пулинської селищної ради до Коростишівської окружної прокуратури про вжиття заходів прокурорського реагування щодо відшкодування несплаченої суми орендної плати та штрафних санкцій.

На підставі встановлених обставин справи, Суд поділяє доводи Прокурора щодо істотного порушення Відповідачем умов Договору оренди землі від 25.10.2019, оскільки систематична не сплата орендної плати у належний строк та у належному розмірі значною мірою позбавляє орендодавця того, на що останній розраховував. Позовну вимогу про розірвання Договору оренди землі від 25.10.2019 на підставі частини другої статті 651 ЦК України Суд задовольняє.

4. Щодо позовної вимоги про повернення Пулинській селишній раді земельної ділянки площею 30,4707 га з кадастровим номером :07:000:0373, що розташована на території Пулинської селищної ради Житомирського району.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України "Про оренду землі", у разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця.

За умовами п.7.1. Договору оренди, після припинення дії договору орендар повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду.

Суд констатує, що вимога про повернення земельної ділянки є похідною від вимоги про розірвання договору оренди землі.

Таким чином, правовим наслідком розірвання Договору оренди землі від 25.10.2019 є обов`язок орендаря повернути земельну ділянку 30,4707га кадастровий номер :07:000:0373, що розташована на території Пулинської селищної ради Житомирського району, орендодавцю.

З урахуванням наведеного, Суд дійшов висновку, що позовна вимога в частині зобов`язання Відповідача повернути спірну земельну ділянку площею 30,4707 га з кадастровим номером :07:000:0373, підлягає задоволенню.

5. Одним із принципів господарського судочинства є принцип змагальності сторін, закріплений у статті 13 ГПК України, який передбачає у частині другій вказаної статті обов`язок кожної сторони довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд сприяє учасникам процесу в реалізації ними прав, запобігає зловживанню правами та вживає заходи для виконання ними їхніх обов`язків (п.п. 4, 5 ч. 5 ст. ст. 13 ГПК України).

Суд розглядає справи не інакше як на підставі доказів, поданих учасниками справи (ч.1 статті 14 ГПК України).

Частина 2 ст. 86 ГПК України визначає, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частина третя статті 86 ГПК України).

З врахуванням викладеного, рішення суду ухвалено на підставі безпосередньо досліджених доказів, що визначають предмет доказування у цій справі, та які і вплинули на сформульовані у рішенні суду висновки.

Щодо розподілу судового збору

Судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

У ч.1 ст.123 ГПК встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.123 ГПК).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлені у Законі "Про судовий збір".

За змістом частини 4 статті 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи (до яких відповідно до частини 3 статті 123 цього Кодексу належать витрати на професійну правничу допомогу), покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Звертаючись із позовом в інтересах держави, прокурор є суб`єктом сплати судового збору та самостійно здійснює права та виконує обов`язки, пов`язані з розподілом судових витрат, про що зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №923/199/21 від 05.10.2022 та у додатковій постанові Касаційного господарського суду у справі №906/433/19 від 08.11.2022.

При зверненні з цим позовом до суду, Прокурор сплатив судовий збір у загальному розмірі 9 084, 00 грн за 2 вимоги немайнового характеру з розрахунку 3 028,00 грн за одну вимогу, а також 3 028, 00 грн за вимогу майнового характеру, що підтверджується платіжною інструкцією №174 від 04.02.2025 (а.с. 14).

У зв`язку з задоволенням позову, судовий збір покладається на Відповідача у справі.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" (вул.Зарічна,12, с. Грузливець, Житомрський район, Житомирська область, 12053, ) на користь Пулинської селищної ради ( вул. Шевченка, буд.104, смт. Пулини, Житомирський район, ) заборгованість з орендної плати за оренду земельної ділянки площею 30,4707га кадастровий номер :07:000:0373 в сумі 120281,88грн та 63083,04 грн штрафу.

Видати наказ.

3. Розірвати договір оренди землі від 25.10.2019, що укладений між Пулинською селищною радою Житомирського району Житомирської області (вул. Шевченка, буд.104, смт. Пулини, Житомирський район, ) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" () щодо земельної ділянки площею 30,4707га кадастровий номер :07:000:0373, що розташована на території Пулинської селищної ради Житомирського району.

4. Товариству з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" () повернути Пулинській селищній раді Житомирського району Житомирської області (вул. Шевченка, буд.104, смт. Пулини, Житомирський район, ) земельну ділянку 30,4707га кадастровий номер :07:000:0373, що розташована на території Пулинської селищної ради Житомирського району.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Грузливець Агро" (вул.Зарічна,12, с. Грузливець, Житомрський район, Житомирська область, 12053, ) на користь Житомирської обласної прокуратури (вулиця Святослава Ріхтера, 11, м. Житомир, 10002, ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 9084,00 грн.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 29.05.25

Суддя Машевська О.П.

Віддрукувати:

1 - в справу

2- прок. обл. (на ел. пошту)

3- Коростишів. окруж. прок (через Ел. суд)

4- Пулин. с/рада (через Ел. суд)

5- ТОВ "Грузливець Агро" на адресу керівника Бабія О.П. (рек. з пов.) ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )