УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28.05.2025Справа № 910/6475/25
Суддя Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСЗВ`ЯЗОК»

до Акціонерного товариства «Банк Січ» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСЗВ`ЯЗОК» до Акціонерного товариства «Банк Січ» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб із такими вимогами:

1) Визнати протиправними дії Акціонерного товариства «Банк Січ» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб щодо включення кредиторських вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСЗВ`ЯЗОК» на суму 2 412 962,36 грн по рахунку НОМЕР_1 , що відкритий Акціонерним товариством «Банк Січ» на підставі договору № 206676-Г-3733-ГП про грошове покриття від 19.10.2021 до сьомої черги затвердженого реєстру акцептованих вимог кредиторів Акціонерного товариства «Банк Січ»;

2) Зобов`язати Акціонерне товариство «Банк Січ» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб здійснити задоволення кредиторських вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСЗВ`ЯЗОК» в позачерговому порядку шляхом перерахування грошових коштів в розмірі 2 412 962,36 грн з ескроу рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСЗВ`ЯЗОК» НОМЕР_1 на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСЗВ`ЯЗОК» НОМЕР_2 , відкритий в Акціонерному товаристві «Райффайзен Банк Аваль».

Дослідивши матеріали позовної заяви, Господарський суд міста Києва зазначає про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для позову немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Станом на 01.01.2025 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

Так, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162, пунктів 1-3 ч. 1 ст. 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто, будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) та у постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.09.2023 у справі №758/5118/21.

Тобто, вимога про зобов`язання здійснити задоволення кредиторських вимог шляхом перерахування грошових коштів в розмірі 2 412 962,36 грн, пов`язана із майновим правом на визначену грошову суму, що свідчить про її майновий характер.

З огляду на викладене, оскільки позивачем заявлено за даним позовом одночасно вимоги немайнового характеру (про визнання дій протиправними) та майнового характеру (зобов`язання здійснити задоволення кредиторських вимог шляхом перерахування коштів), то позивачу необхідно було сплатити судовий збір у загальному розмірі 31 377,95 грн.

Проте, до позовної заяви позивачем в якості доказу сплати судового збору долучено платіжну інструкцію від 22.05.2025 № 145 на суму 2422,40 грн, що є менше від необхідної суми судового збору на 28 955,55 грн. При цьому, як вбачається зі змісту п. 4 прохальної частини позовної заяви, позивач просить стягнути з відповідача на його користь судовий збір саме у розмірі 28 955,55 грн.

Отже, з урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що позивачем не виконано належним чином вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України та йому слід доплатити судовий збір в розмірі 28 955,55 грн.

Також відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Згідно з ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви позивач зобов`язаний додати всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, п. 2 прохальної частини позовної заяви позивач містить посилання на договір № 206676-Г-3733-ГП про грошове покриття від 19.10.2021. Як вбачається із переліку додатків до позовної заяви, у п. 3 цього переліку зазначено «Копія Договору про грошове покриття від 19.10.2021». Втім, судом із долучених до позову документів не встановлено наявності договору № 206676-Г-3733-ГП про грошове покриття від 19.10.2021, натомість, позивачем долучено договір № 206676-Г-3733-ГП про грошове покриття від 21.10.2021.

Таким чином, із наведеного вбачається невідповідність викладених у позові обставин долученим доказам, що свідчить про невиконання позивачем належним чином вимог ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, позовна заява залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРТРАНСЗВ`ЯЗОК» залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду:

- доказів доплати судового збору у розмірі 28 955,55 грн за реквізитами Господарського суду міста Києва, які розміщені на офіційному веб-сайті Судової влади;

- доказів, якими обґрунтовано позовні вимоги (належним чином засвідчену копію договору № 206676-Г-3733-ГП про грошове покриття від 19.10.2021 або відповідні уточнення до позовної заяви стосовно дати вказаного договору).

3. Звернути увагу позивача, що заява про усунення недоліків має бути направлена на адресу відповідача.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України, за яким позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Ю. Трофименко