ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2025 р. Справа№ 927/621/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Демидової А.М.

Владимиренко С.В.

за участю секретаря судового засідання: Зозулі Н.М.

за участю представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача-1: Любарець О.В.

від відповідача-2: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Акціонерного товариства "ПроКредит Банк"

на ухвалу господарського суду Чернігівської області від 10.12.2024 (про залишення позову без розгляду)

у справі № 927/621/24 (суддя С. В. Белов)

за позовом Акціонерне товариство "ПроКредит Банк"

до: 1. Фермерське господарство "Донбасагро"

2. ОСОБА_1

про солідарне стягнення 5 384 547,56 грн

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

В липні 2024 року Акціонерне товариство "ПроКредитБанк" звернулось до господарського суду Чернігівської області з позовом до Фермерського господарства Донбас-Агро та ОСОБА_1 про солідарне стягнення 5384547,56 грн заборгованості за кредитним договором № 115.51270/FW/115.1993 від 23.02.2021, який є невід`ємною частиною рамкової угоди №FW115.1993 від 18.02.2021, у сумі 559 524,11 грн, яка складається з: 539289,18 грн - капітал, 20234,93 грн капітал, всього 559424,11 грн; за кредитним договором №115.52373/ FW/115.1993 від 26.11.2021, який є невід`ємною частиною рамкової угоди № FW115.1993 від 18.02.2021, у сумі 1 383 287,31 грн, яка складається з: 1330000,00 грн капітал, 53287,31 грн проценти, всього 1383287,31 грн; за кредитним договором №115.52644/ FW/115.1993 від 21.02.2022, який є "невід`ємною частиною рамкової угоди № FW 115.1993 від 18.02.2021, у сумі 1 829 896,14 грн, яка складається з: 1700000,00 грн капітал, 129896,14 грн - проценти, всього 1829896,14 грн. Також, позивач просив в рахунок часткового погашення заборгованості ФЕРМЕРСЬКОГО ОСПОДАРСТВА "ДОНБАС-АГРО" звернути стягнення шляхом продажу з прилюдних торгів (аукціону) на майно фізичної особи ОСОБА_1 , зазначене в договорі застави рухомого майна №416641-ДЗ63 від 27.04.2021, а саме: - інше рухоме майно, обладнання: Оприскувач "Spray Profi 3000-21" з АСУ, Заводський №189, 2018 р.в., Номер об`єкта: 189, з місцем знаходження: Чернігівська обл., м. Ніжин, вулиця Овдіївська, будинок 9, квартира 3 і заставною вартістю -170640,00 грн; звернути стягнення шляхом продажу з прилюдних торгів (аукціону) на майно ФЕРМЕРСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА "ДОНБАС-АГРО" (), зазначене в договорах застави рухомого майна №416641-ДЗ3 від 27.04.2021, a саме: автомобіль вантажний, спеціалізований напівпричіп - спеціалізований н/пр -самоскид-Е, марка SCHMITZ, модель SPR 24, випуску 1996 року, колір зелений, з місцем розташування: Чернігівська обл. м. Ніжин, вулиця Овдіївська, будинок 9, квартира 3 і загальною заставною вартістю -243840,00 грн; сівалка зернова С3-4 без транспортного пристрою, заводський №118, Номер об`єкта: 118, з місцем розташування: Чернігівська обл., м. Ніжин, вулиця Овдіївська, будинок 9, квартира 3 і загальною заставною вартістю 131040,00 грн; інше рухоме майно, Зернозбиральна жатка 20GHSP, 2009 рік, з місцем розташування: Чернігівська обл., м. Ніжин, вулиця Овдіївська, будинок 9, квартира 3 і загальною заставною вартістю 239760,00 грн; комбайн зернозбиральний, марка NEW HOLLAND ТС5080, випуску 2010 року, з місцем розташування: Чернігівська обл., м. Ніжин, вулиця Овдіївська, будинок 9, квартира 3 і загальною заставною вартістю 826560,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачами взятих на себе зобов`язань щодо своєчасного повернення кредитних коштів за умовами рамкової угоди № FW115.1993 від 18.02.2021 та договору поруки № 416643-ДП1 від 18.02.2021.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення.

Ухвалою господарського суду Чернігівської області від 10.12.2024 у справі №927/521/24 позов залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Як встановив суд першої інстанції, позивач у справі був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судових засідань, однак неодноразово у судові засідання не з`явився, не повідомив суд про причини своєї неявки в судове засідання, клопотання про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Суд зазначив, що у межах спірних правовідносин, що склалися між сторонами у цій справі, відсутні обставини, які б свідчили про існування у позивача після подання ним позову об`єктивних підстав, що унеможливили явку позивача у підготовче засідання, надіслання ним суду повідомлення про причини своєї неявки, заяви про розгляд справи за його відсутності.

Встановивши наявність у цій справі усіх обов`язкових умов (обставин) для застосування судом передбачених частиною четвертою статті 202 та пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання, суд першої інстанції залишив позов без розгляду.

Короткий зміст апеляційної скарги та її доводів.

Не погоджуючись з ухвалою господарського суду Чернігівської області від 10.12.2024 у справі № 927/621/24, Акціонерне товариство "ПроКредитБанк" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить її скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Скаржник в апеляційній скарзі зазначив, що суд в оскарженій ухвалі про залишення позову без розгляду із-за першої неявки позивача не дослідив чи впливає таке обмеження на сутність права, а саме, чи переслідує обмеження законну мету і чи забезпечується при цьому належне пропорційне співвідношення між використаними засобами та переслідуваною метою. Особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, залишення позову без розгляду у зв`язку з першою неявною позивача під час воєнного стану є формалізмом. Також суд дійшов неправильного висновку про те, що представник позивача не був присутнім у судовому засіданні 23.10.2024.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті та явка представників сторін.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.02.2025 (колегія суддів у складі: головуючої Ходаківської І.П., суддів Демидової А.М., Владимиренко С.В.) продовжено строк розгляду апеляційної скарги Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" на ухвалу господарського суду Чернігівської області від 10.12.2024, відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою та призначено її до розгляду у судовому засіданні на 12.03.2025.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.03.2025 за клопотанням представника Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" Хоміча А. А. розгляд справи, призначений на 12.03.2025, постановлено здійснювати в режимі відеоконференції у системі ВКЗ.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.03.2025 за клопотанням відповідачів відкладено розгляд справи на 09.04.2025 та продовжено строк її розгляду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 за клопотанням представника Фермерського господарства "Донбас-Агро" Лобарця О. В., розгляд справи, призначений на 09.04.2025, постановлено здійснювати у режимі відеоконференції у системі ВКЗ.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.04.2025 розгляд справи відкладено на 07.05.2025.

Судове засідання 07.05.2025 не відбулось у зв`язку з повітряною тривогою та підвищеним рівнем загрози ракетних ударів по Україні.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.05.2025 розгляд справи призначено на 19.05.2025.

У судовому засіданні 19.05.2025 (у режимі відеоконференції) взяв участь представник Фермерського господарства "Донбас-Агро" Любарець О. В., який заперечив проти апеляційної скарги і просив відмовити в її задоволенні.

Відповідно до протоколу судового засідання від 19.05.2025 представник Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" Хоміч А. А. отримав запрошення від суду на участь в засіданні, авторизувався в системі об 11:43, вже після проголошення у судовому засіданні вступної та резолютивної частини постанови (11:41).

Статус представника Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" Хоміча А. А. протягом усього судового засідання був "Офлайн".

Контактний номер представника Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" Хоміча А. А., який він залишив для зв`язку, станом на початок судового засідання був "поза зоною досяжності".

Відповідно до ч. 5 ст. 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції.

Враховуючи, що представник Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" подавав клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, колегія суддів дійшла висновку про покладення на представника Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" негативних наслідків, пов`язаних із ризиками технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду.

Разом з тим, положення ГПК України не встановлює обов`язковості відкладення розгляду справи у випадку виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції та допускає, що засідання може відбутися без участі такої особи.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Ухвалою господарського суду Чернігівської області від 10.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 05.08.2024; встановлено сторонам строки для подання заяв по суті (а.с. 124-126).

19.07.2024 від Фермерського господарства "Донбас-Агро" до суду надійшов відзив на позовну заяву з доданими до нього документами (а.с. 128-158).

25.07.2024 представник Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" у системі "Електронний суд" сформував відповідь на відзив (а.с.163-166).

26.07.2024 від Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" через систему "Електронний суд" надійшло клопотання про проведення судового засідання (05.08.2024) у режимі відеоконференції (а.с.170-171).

Листом від 29.07.2024 (а.с.180) сторін було повідомлено про те, що підготовче засідання, призначене на 05.08.2024 на 12:00, не відбудеться, у зв`язку з перебуванням судді Белова С.В. у відпустці з 05.08.2024 по 19.08.2024.

Ухвалою господарського суду Чернігівської області від 02.09.2024 підготовче засідання призначено на 18.09.2024 об 11:30; визнано явку представників сторін необов`язковою(а.с.181).

10.09.2024 представник Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" Хоміч А. А. подав через систему "Електронний суд" клопотання про проведення судового засідання 18.09.2024 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (а.с.185-186).

Ухвалою господарського суду Чернігівської області від 11.09.2024 відмовлено у задоволенні зазначеного клопотання у зв`язку з відсутністю вільних залів судових засідань, що забезпечують проведення судового засідання в режимі відеоконференції (а.с.194).

18.09.2024 від представника Фермерського господарства "Донбас-Агро" до суду надійшло клопотання про часткову відмову у задоволенні позову (а.с.195).

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, що підтверджується довідками про доставку ухвали суду від 02.09.2024 в Електронні кабінети сторін в підсистемі Електронний суд в ЄСІТС (а.с.182-184), однак у судове засідання 18.09.2024 представники Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" та Шипілова О. І. (відповідач-2) не з`явились, причини неявки суду не повідомили.

18.09.2024 проведено підготовче судове засідання, в якому суд постановив ухвалу, якою продовжив строк підготовчого провадження на 30 календарних днів, закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 23.10.2024; явку представників сторін визнано необов`язковою (а.с.200).

Позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку ухвали суду від 18.09.2024 в Електронний кабінет позивача в підсистемі "Електронний суд" в ЄСІТС, однак в судове засідання 23.10.2024 представник позивача не зміг підключитися до відеоконференції, клопотання про розгляд справи без його участі не подав.

Суд 23.10.2024 розпочав розгляд справи по суті та постановив ухвалу про відкладення судового засідання з розгляду справи по суті на 06.11.2024; явку сторін визнано необов`язковою (а.с.206).

23.10.2024 представником Фермерського господарства "Донбас-Агро" подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових документів (а.с.209).

06.11.2024 від Фермерського господарства "Донбас-Агро" до суду надійшло клопотання про часткову відмову у задоволенні позову (а.с.224-225).

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання, що підтверджується довідками про доставку ухвали суду від 23.10.2024 в Електронні кабінети сторін в підсистемі "Електронний суд" в ЄСІТС, однак в судове засідання 06.11.2024 представник Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" та Шипілова О. І. (відповідача-2) не з`явились, причин неявки суду не повідомили, клопотання про розгляд справи без їх участі не подали.

Суд 06.11.2024 постановив ухвалу про відкладення судового засідання на 10.12.2024 року (ухвала про виправлення описки від 07.11.2024), визнав явку позивача обов`язковою (а.с.232).

Позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку ухвали суду від 06.11.2024 в Електронний кабінет позивача в підсистемі Електронний суд в ЄСІТС, однак в судове засідання 10.12.2024 представник позивача не з`явився, причин неявки суду не повідомив, клопотання про розгляд справи без його участі не подав.

10.12.2024 господарський суд Чернігівської області постановив ухвалу, якою позов Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

У теорії права одним з критеріїв, за яким прийнято розрізняти норми права, є метод правового регулювання правових норм. За цим критерієм норми права можуть бути імперативними та диспозитивними.

Імперативні (зобов`язуючі) норми права характеризуються категоричністю приписів. Такі норми реалізуються виконанням, дотриманням або застосуванням. Диспозитивні норми реалізуються використанням, яке, як правило, передбачає його реалізацію на власний розсуд.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання суд залишає позов без розгляду, що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи імперативна заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі №905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Щодо першої умови залишення позову без розгляду у разі неявки позивача в судове засідання: належного повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання.

Належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача процесуальної дії залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання є безумовною підставою для відкладення розгляду справи відповідно до пункту 1 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Здійснене судом повідомлення про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним, якщо при цьому були дотримані вимоги статей 121, 122, 242 Господарського процесуального кодексу України.

Щодо другої умови залишення позову без розгляду у разі неявки позивача в судове засідання: неявки позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain, заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Як уже зазначалося, пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачає право учасників справи брати участь в судових засіданнях. Проте згідно з пунктом 3 частини другої статті 42 цього Кодексу у випадку, коли явка учасників справи визнана судом обов`язковою, вони зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду. При цьому положення статті 202 Господарського процесуального кодексу України вказують на необхідність врахування судом поважності / неповажності повідомлених позивачем суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

Так, зокрема у разі першої неявки позивача в судове засідання та при умові, що суд визнав поважними повідомлені позивачем суду причини неявки в судове засідання, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні відповідно до пункту 2 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Натомість неповажність причин неявки позивача в судове засідання свідчить про наявність підстав для залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача в судове засідання на підставі частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України при умові наявності інших зазначених вище обставин для залишення позову без розгляду з цієї підстави.

Щодо третьої умови залишення позову без розгляду у разі неявки позивача в судове засідання: неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Наслідки подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Положення частини четвертої статті 202 та пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачають подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні.

Отже, відповідно до частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Якщо нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору (якщо розгляд справи за відсутності позивача неможливий), суд, не зважаючи на заяву позивача про розгляд справи за його відсутності, позбавлений права розглянути справу по суті. У разі, якщо суд визнав явку позивача обов`язковою до подання позивачем клопотання про розгляд справи за його відсутності, то суд, не зважаючи на це клопотання, зобов`язаний залишити позов без розгляду. У разі, якщо до подання такого клопотання, суд не визнавав явку позивача обов`язковою, у такому випадку суд повинен повідомити позивача про те, що розгляд справи за його відсутності є неможливими та визнати його явку обов`язковою, вирішити питання про відкладення або перерву в судовому засіданні та у разі нез`явлення позивача в наступне судове засідання залишити позов без розгляду.

Відповідно до ст. 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, позивач у справі був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судових засідань, однак неодноразово у судові засідання не з`явився, не повідомив суд про причини своєї неявки в судове засідання, клопотання про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

При цьому у межах спірних правовідносин, що склалися між сторонами у цій справі, відсутні обставини, які б свідчили про існування у позивача після подання ним позову об`єктивних підстав, що унеможливили явку позивача у підготовче засідання, надіслання ним суду повідомлення про причини своєї неявки, заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого про наявність у цій справі усіх обов`язкових умов (обставин) для застосування судом передбачених частиною четвертою статті 202 та пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання, а саме залишення позову без розгляду.

Крім того, суд доречно зазначив, що залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання у справі, проте не повідомив суд про причини своєї неявки та не надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, є негативним правовим наслідком для позивача.

Подібна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 19.12.2022 у cправі № 910/1730/22.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Отже, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд не порушив право позивача на судовий захист, оскільки останній після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Стосовно доводів позивача про те, що суд зробив неправильний висновок, що представник позивача не був присутній у судовому засіданні 23.10.2024, судова колегія зазначає, що згідно з частиною другою статті 223 ГПК України у протоколі судового засідання зазначаються, серед іншого, імена (найменування) сторін та інших учасників справи, а відповідно до положень частини першої статті 224 ГПК України учасники справи мають право ознайомитися з технічним записом судового процесу, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня підписання протоколу у справі подати до суду письмові зауваження з приводу неповноти або неправильності технічного запису або відомостей, вміщених у протоколі судового засідання.

Водночас, протокол судового засідання від 23.10.2024 не містить інформації про те, що представник позивача був присутнім у судовому засіданні 23.10.2024. Представник позивача отримав запрошення від суду на участь в засіданні. При цьому зауважень на цей протокол не надходило (а.с.203-205).

Щодо доданого до апеляційної скарги скріншоту екрану з мобільного телефону, який, як вважає скаржник, свідчить про те, що його представник намагався підключитися до відеоконференції та взяти участь у судовому засіданні 10.12.2024.

Колегія суддів не приймає до уваги вказаний доказ, оскільки: відповідно до ухвали суду першої інстанції від 06.11.2024 судове засідання призначено на 10.12.2024 о 10:30; відповідно до протоколу судового засідання від 10.12.2024 судове засідання було розпочато о 10:31 і завершено о 10:43; з наданого позивачем скріншоту екрану мобільного телефону вбачається, що вихідний виклик на контактний номер телефону господарського суду Чернігівської області здійснений 10.12.2024 о 10:47.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Відповідно до п. 46 Положення за наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Відповідно до п. 49 Положення для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розміщена на вебсторінці технічної підтримки користувачів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду представнику необхідно за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів використовувати комп`ютерну техніку або смартфони з доступом в мережу Інтернет, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення, а також авторизуватися в системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камеру), перевірити їх працездатність та очікувати запрошення секретаря судового засідання до участі в судовому засіданні.

Отже колегією суддів не встановлено порушень судом першої інстанції норм процесуального права при постановленні оскарженої ухвали.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що учасникам справи надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до вимог статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Перевіривши ухвалу суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційної скарги, встановивши, що відповідні доводи щодо наявності підстав для скасування оскаржуваної ухвали не знайшли свого підтвердження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Судові витрати

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, судовий збір за подання апеляційної скарги в порядку статті 129 ГПК України, покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 255, 269, 271, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Чернігівської області від 10.12.2024 у справі №927/621/24 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 ГПК України.

Повна постанова складена 23.05.2025.

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді А.М. Демидова

С.В. Владимиренко