УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

27.05.2025Справа № 910/716/25

За позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

до 1. ОСОБА_1 ;

2. ОСОБА_2 ;

3. ОСОБА_3 ;

4. ОСОБА_4 ;

5. ОСОБА_5 ;

6. ОСОБА_6 ;

про відшкодування шкоди

Суддя Котков О.В.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва від Фонду гарантування вкладів фізичних осіб надійшла позовна заява (далі - Фонд гарантування, позивач) надійшла до ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , відповідач-1), ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 , відповідач-2), ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 , відповідач-3), ОСОБА_4 (далі - ОСОБА_4 , відповідач-4), ОСОБА_5 (далі - ОСОБА_5 , відповідач-5), ОСОБА_6 (далі - ОСОБА_6 , відповідач-6) про стягнення з відповідачів в солідарному порядку заподіяну Публічному акціонерному товариству "Комерційний банк "Надра" шкоду в розмірі 134 476 766,17 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Також згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів. Позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 ГПК України).

З позовної заяви вбачається, що відповідачем-6 у справі Фонд гарантування вказав ОСОБА_6 , який є іноземним громадянином. Останньою відомою адресою місця проживання (перебування) ОСОБА_6 позивач визначив: АДРЕСА_1 , на яку Фонд гарантування направив позов з доданими до нього документами.

Відповідно до ч. 8 ст. 176 ГПК України суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Так, Господарським судом міста Києва на виконання ч. 8 ст. 176 ГПК України з метою визначення місця проживання (перебування) ОСОБА_6 було здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру для встановлення місця проживання останнього.

Згідно отриманої 22.01.2025 року відповіді № 1056042 з Єдиного державного демографічного реєстру за вказаними параметрами ОСОБА_6 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), вказану особу в реєстрі не знайдено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.01.2025 року у справі № 910/716/25 ухвалено звернутися до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської РДА із запитом про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_6 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) та зобов`язано надати інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) цієї фізичної особи.

04.02.2025 на електронну пошту Господарського суду міста Києва від Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла відповідь на запит суду № 100-1405 від 30.01.2025, відповідно до якої інформація про реєстрацію місця проживання ОСОБА_6 відсутня.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.02.2025 у справі № 910/716/25 ухвалено звернутися до Державної міграційної служби України із запитом про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_6 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).

06.02.2025 року на електронну пошту Господарського суду міста Києва від Державної міграційної служби України надійшла відповідь на запит суду № 6.2-1535/6-25 від 11.02.2025, відповідно до якої за наявною в ДМС інформацією відомостей щодо місця проживання ОСОБА_6 - не встановлено.

Отже, оскільки після відкриття провадження у справі судом було встановлено, що зазначена позивачем у позові адреса місця проживання (перебування) ОСОБА_6 (що є іноземним громадянином) - АДРЕСА_1 не відповідає адресі місця проживання чи перебування ОСОБА_6 (відповідача-6), ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2025 позов Фонду гарантування залишено без руху, заявнику надано строк на усунення вказаних в ньому недоліків, зокрема,

- зобов`язано позивача зазначити належне місце проживання чи перебування відповідача-6, та надати суду докази відправки позову з додатками з описом вкладення на належну адресу місця проживання чи перебування ОСОБА_6

19.05.2025 Фонд гарантування надав заяву про усунення недоліків позову, у якій зазначив, що останньою відомою позивачу адресою ОСОБА_6 (відповідача-6) є: АДРЕСА_1 , на підтвердження чого надав розширений витяг з Державного реєстру обтяжень рухомого майна від 30.05.2024 № 91505927, зі змісту якого вбачається, що боржником майнових прав, що належить заставодавцю за договором банківського вкладу № 659596 строкового банківського вкладу (депозиту) «Мій вибір», оформленого в рамках тарифного пакету «Абсолют» № 373130 від 16.10.2008, зазначений ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 ), про що до Державного реєстру обтяжень рухомого майна внесено запис № 7628995від 25.07.2008.

Суд зазначає, що за змістом частин 1, 3, 4 ст. 45 ГПК сторонами у судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у ст. 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 162 ГПК у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

До позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень ст. 42 цього Кодексу (п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК).

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень ст. 42 цього Кодексу. Такий самий обов`язок покладається на позивача у разі залучення судом до участі у справі іншого відповідача, заміни неналежного відповідача, залучення або вступу у справу третьої особи (частини 1, 2 ст. 172 ГПК).

Отже, відповідно до цих приписів ГПК статус учасника справи особа має ще до моменту звернення позивача до суду з позовом та відкриття провадження у справі (по суті з моменту складення позивачем остаточного тексту позовної заяви і визначення у ньому певної особи як відповідача).

Підтвердженням цього є також те, що на сьогодні існує стала та послідовна судова практика Великої Палати Верховного Суду щодо права позивача визначати відповідача (відповідачів), предмет та підстави позову. Так, Велика Палата Верховного суду неодноразово вказувала у своїх постановах, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача (постанови від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц, від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц, від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц, від 12.12.2018 у справі № 570/3439/16-ц, від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17, від 13.03.2019 у справі № 757/39920/15-ц, від 27.03.2019 у справі № 520/17304/15-ц.

Як вже вказувалось, Фонд гарантування відповідачем-6 за позовом визначив ОСОБА_6 , який є іноземним громадянином.

Відповідно до ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Відповідно до ст. 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" місце перебування - це житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання (перебування) особи - це внесення за заявою про реєстрацію місця проживання (перебування), поданою особою в паперовій формі, до реєстру територіальної громади інформації про місце проживання (перебування) особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України "Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні" громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, який на законних підставах постійно або тимчасово проживає на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати або зареєструвати його. Іноземець чи особа без громадянства, які отримали довідку про звернення за захистом в Україні, можуть зареєструвати місце свого перебування в Україні.

Частиною 6 ст. 5 Закону України "Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні" також визначено, що реєстрація місця проживання (перебування) особи здійснюється за заявою такої особи, поданою в паперовій формі до органу реєстрації або через центр надання адміністративних послуг, за адресою житла будь-якої форми власності.

Відповідно до п. 2 Розділу VІ "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні" від 05.11.2021 р. № 1871-ІХ (набрав чинності 01.12.2021 р.) місце проживання (перебування) особи, зареєстроване до набрання чинності цим Законом, не підлягає повторній реєстрації (декларуванню). Для підтвердження інформації про місце проживання (перебування), зареєстроване до набрання чинності цим Законом, особа може подавати відомості про місце проживання, що були внесені до: 1) паспорта громадянина України, виготовленого у формі книжечки; 2) паспорта громадянина України або паспорта громадянина України для виїзду за кордон у формі е-паспорта або е-паспорта для виїзду за кордон; 3) витягу з реєстру територіальної громади.

Проте, як вбачається з поданих матеріалів, позивач у позові не зазначив місце проживання чи перебування ОСОБА_6 , а вказана адреса відповідача-6, як боржника, відповідно до витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна згідно з реєстраційним записом від 25.07.2008 (наданого з заявою про усунення недоліків позову), не є належними відомостями у розумінні вказаних положень закону та ст. 162 ГПК України .

Крім того, такий реєстраційний запис у Державний реєстр обтяжень рухомого майна був внесений більше, ніж 16 років назад.

Відповідно, позивач не надав суду доказів відправки відповідачу-6 ( ОСОБА_6 ) позову з додатками з описом вкладення на належну адресу його місця проживання чи перебування, що суперечить вказаним вище вимогам законодавства.

За таких обставин, суд вважає, що позивач не усунув недоліки позову.

Частиною 13 статті 176 Господарського процесуального кодексу України встановлено - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що вказане порушення також впливає на обов`язок суду щодо належного повідомлення учасника процесу (відповідача-6) за належною адресою про дату і місце розгляду справи № 910/716/25.

Так, відповідно до ст. 9 ГПК ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Стаття 46 ГПК встановлює процесуальні права та обов`язки сторін та передбачає, що сторони користуються рівними процесуальними правами (ч. 1).

Зокрема, відповідно до частин 1, 8 ст. 165 ГПК у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Також при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом (ст. 169 ГПК).

Тобто, суд зазначає, що більшість своїх прав, передбачених ГПК, сторона (відповідач) реалізує вже після відкриття провадження у справі, про що сторона належним чином повідомляється судом.

Також частина 5 ст. 176 ГПК України визначає, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст. 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог ч. 4 ст. 120 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 ГПК учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Слід зазначити про відсутність реєстрації відповідного електронного кабінету у відповідача-6 - ОСОБА_6 в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), при цьому, закон не визначає обов`язкової реєстрації електронного кабінету для фізичної особи.

Згідно з ч. 11 ст. 242 ГПК у разі відсутності в учасника справи електронного кабінетусуд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Тобто, в суду, на відміну від учасника справи, наявний обов`язок надсилати судові рішення навіть тим учасникам, які не мають електронного кабінету -у паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Таким чином, відповідач-6 не буде повідомлений судом про наявність судового процесу у даній справі за його участі, що фактично не забезпечить ОСОБА_6 подальшу можливість на власний розсуд користуватися своїми процесуальними правами, а тому права відповідача-6, у разі його неповідомлення або повідомлення на неналежну адресу (шляхом направлення паперових копій процесуальних документів), будуть порушені, що також призведе до порушення основоположних принципів господарського процесу та забезпечення балансу між усіма учасниками провадження.

Відповідно до ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

На підставі викладеного, керуючись ст. 162-164, 176, 226 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Фонду гарантування вкладів фізичних осіб до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відшкодування шкоди залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її підписання до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали підписаний 27 травня 2025 року.

Суддя Котков О.В.