ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про затвердження мирової угоди

22.05.2025 Справа № 904/255/25

за позовом Криворізької центральної окружної прокуратури, м.Кривий Ріг, Дніпропетровська область в інтересах держави в особі Криворізької міської ради, м.Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР", м.Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про зобов`язання усунути перешкоди у праві користування та розпорядження земельною ділянкою та повернути земельну ділянку шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва

Суддя Кеся Н.Б.

Секретар судового засідання Мороз В.В.

Представники:

Від прокуратури: Дерба А.С., посвідчення №080195, прокурор

Від Позивача - Паламарчук Є.П.

Від Відповідача - Акулов Є.В., посвідчення №32251, адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Криворізька центральна окружна прокуратура, м.Кривий Ріг, Дніпропетровська область в інтересах держави в особі Криворізької міської ради (далі-Позивач) 21.01.2025 року через систему "Електронний суд" звернулася з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" (далі-Відповідач), в якому просить суд:

1. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «АСПЕКТ Р`ІЕЛТ КР» () усунути перешкоди територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради: ( місце розташування 50101, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1) у праві користування та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :06:054:0448 площею 0,0128 га та повернути земельну ділянку шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва: будівля, нежитлова, магазину, площею 116,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110).

2. Скасувати державну реєстрацію права приватної власності ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» (код ) на об`єкт нерухомого майна, будівля, нежитлова, магазину, площею 1.16,4 кв. м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г, шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 110.

3. Скасувати державну реєстрацію права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0448 площею 0,0128 га, яка розташована за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г.

4. Стягнути з відповідача у справі на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (реквізити отримувача: 49044, м.Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UА0000291 в ДКСУ в м.Київ, , код класифікації видатків бюджету 2800) сплачений судовий збір.

В обґрунтування позову прокурор посилається на те, що прокурором встановлені факти самочинної забудови м.Кривого Рогу, безпідставної реєстрації права власності, безпідставної передачі в оренду земельних ділянок з порушенням законодавчо встановленої процедури, без проведення земельних торгів під самочинно збудовані об`єкти майна, чим порушено право територіальної громади на дотримання законного порядку користування, володіння, розпорядження земельною ділянкою комунальної власності, належної реєстрації речових прав на нерухоме майно на ній, дотримання законодавства у сфері забудови населених пунктів.

За подання позову прокуратура сплатив судовий збір на суму 7267,20 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №63 від 15.01.2025 року.

22.01.2025 ухвалою суд прийняв позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 18.02.2025 о 10:30 год.

22.01.2025 суд ухвалив застосувати заходи до забезпечення позову шляхом заборони будь-яким особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо відчуження, у тому числі, шляхом укладання договору купівлі-продажу, дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду, здійснення поділу та об`єднання тощо щодо нерухомого майна, що є предметом позову, а саме:

об`єкт нерухомого майна, будівля, нежитлова. магазину, площею 116,4 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 110).

07.02.2025 через систему "Електронний суд" представник Позивача подав відзив на позовну заяву (арк.с.113-124), в якому просить суд врахувати відзив на позовну заяву Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» про зобов`язання повернути земельну ділянку, припинення володіння нерухомим майном, скасування державної реєстрації права приватної власності по справі №904/255/25; відмовити у задоволенні позовних вимог Керівнику Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» у повному обсязі та судові витрати по справі стягнути з Дніпропетровської обласної прокуратури.

13.02.2025 через систему "Електронний суд" представник Криворізької міської ради подав заяву (арк.с.146-147), в якій просить суд прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

14.02.2025 через систему "Електронний суд" представник прокуратури подав відповідь на відзив (арк.с.155-161 Т.1), в якому просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

18.02.2025 року судове засідання не відбулося у зв`язку з повітряною тривогою оголошеною в Дніпропетровській області, про що свідчить довідка в матеріалах справи (арк.с. 168 Т.1).

26.02.2025 через систему "Електронний суд" представник Позивача подав заяву (арк.с.175-176 Т.1), в якій просить суд прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

04.03.2025 в судовому засіданні оголошенню перерву до 18.03.2025 о 10:30 год.

13.03.2025 через систему "Електронний суд" представник Відповідача подав заяву (арк.с.184 Т.1), в якій просить суд прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

18.03.2025 через систему "Електронний суд" представник Відповідача подав клопотання (арк.с.188 Т.1), в якому просить суд долучити до матеріалів справи супровідний лист щодо укладення мирової угоди по справі 904/255/25.

18.03.2025 ухвалою суд продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів. Підготовче судове засідання відкладено на 15.04.2025 на 11:45 год.

14.04.2025 року через систему "Електронний суд" представники Позивача та Відповідача подали заяви про затвердження мирової угоди (арк.с. 203-206, 223-225 Т.1).

15.04.2025 в судовому засіданні оголошенню перерву до 06.05.2025 о 11:15 год.

17.04.2025 прокуратура через систему "Електронний суд" подала заперечення проти затвердження мирової угоди (арк.с. 5-13 Т.2), в якому зазначено щодо протиріччя між умовами мирової угоди від 14.03.2025 та суттю спору; щодо правової природи спору у справі №904/255/25 та заборону міської ради, як органу, що має право звертатися до суду в інтересах територіальної громади, на укладення мирової угоди щодо земельної ділянки комунальної власності (ч. 2 ст. 55 ГПК України); щодо відсутності повноважень на підписання мирової угоди; щодо обов`язкових підстав для відмови у затвердженні мирової угоди (ч.5 ст. 192 ГПК України); щодо нерелевантності висновків, викладених в ухвалі Верховного Суду від 10.12.2024 у справі №904/3912/23 у спірних відносинах.

06.05.2025 в судовому засіданні оголошенню перерву до 22.05.2025 о 10:00 год.

Тож, розглянувши Мирову угоду, судом встановлено, що умови Мирової угоди від 14.03.2025 року полягають в такому.

З метою врегулювання господарського спору у справі №904/255/25 за позовом Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради до відповідача ГОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» про скасування державної реєстрації права оренди, усунення перешкод у користуванні самовільно зайнятою земельною ділянкою з кадастровим номером :06:054:0448, припинення володіння нерухомим майном розташованого за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Т,та скасування державної реєстрації права приватної власності, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області. Сторони досягли взаємоприйнятної домовленості відносно предмету спору по справі №904/255/25.

На земельній ділянці з кадастровим номером :06:054:0448, розташовується об`єкт нерухомого майна - нежитлова будівля, загальною площею 116,4 кв.м, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г, власником якого є ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛ КР» відповідно до Акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» від 24.03.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Ставніченко О.П. та зареєстрованого в реєстрі за номером 451, 452.

Криворізька міська рада не заперечує про надання земельної ділянки з кадастровим номером :06:054:0448 в оренду ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР», яка вже перебуває в оренді ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» під нерухоме майно, та не заперечує проти права власності на майно, яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛ Т КР».

ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язується протягом 36 (тридцяти шести) місяців після затвердження цієї Мирової угоди сплачувати Криворізькій міській раді орендну плату за земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0448, на якій розміщено нерухоме майно визначене у пункту 2 цієї Мирової угоди у подвійному розмірі (звичайний розмір орендної плати встановлений Договором оренди земельної ділянки) та з передплатою на 6 (шість) місяців (передплата вноситься протягом 30 календарних днів з моменту затвердження цієї Мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області);

Після спливу 36 місяців з моменту затвердження цієї Мирової угоди ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язується сплачувати Позивачу оренду плату відповідно до умов укладеного Договору оренди земельної ділянки та/або іншого Договору, яким буде визначено розмір орендної плати чи іншого платежу за земельну ділянку під нерухомим майном визначеного у пункті 2 цієї Мирової угоди.

Протягом зо днів з моменту затвердження цієї Мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язуються перерахувати на розрахунковий рахунок Дніпропетровської обласної прокуратури грошові кошти на відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання органами прокуратури в інтересах держави в особі Позивача - Криворізької міської ради позовної заяви.

Сторони гарантують та підтверджують, що з дня затвердження Господарським судом Дніпропетровської області цієї Мирової угоди та після виконання всіх умов цієї Мирової угоди Сторони не матимуть і не заявлятимуть в майбутньому одна до одної жодних вимог, претензій, позовів тощо з приводу предмету, спору та правовідносин, що випливають та/або пов`язані з цією справою.

Сторони цієї Мирової угоди дійшли згоди, що у разі невиконання ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» своїх зобов`язань визначених пунктом 4, 5 цієї Мирової угоди, ухвала про затвердження мирової угоди у справі №904/255/25 є виконавчим документом згідно ст. 193 Господарського процесуального кодексу України та у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження» передається для примусового стягнення в органи ДВС.

Судом встановлено, що вказану мирову угоду підписано уповноваженими особами з обох сторін.

При розгляді умов мирової угоди суд керується таким.

Відповідно до ч. 7 ст. 46 ГПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Частинами 1 та 2 статті 192 ГПК України передбачено, що мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, якщо мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до положень вказаної статті між Криворізькою міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" 14.03.2025 року було укладено мирову угоду у справі, яку Позивач та Відповідач просять суд затвердити.

При цьому частиною 3 статті 192 ГПК України встановлено обов`язок господарського суду до ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди роз`яснити сторонам наслідки такого рішення, та перевірити, чи не обмежені представники сторін у правовій можливості вчинення відповідних дій.

Так, судом встановлено, що умови укладеної між сторонами мирової угоди від 14.03.2025 не суперечать чинному законодавству України, не порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є виконуваними, а також стосуються лише прав та обов`язків сторін щодо предмета спору.

Судом також враховано, що відповідно до частини 1 статті 192 ГПК України у мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, якщо мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Суд відхиляє доводи прокурора, викладені у поданих до суду запереченнях, з огляду на таке.

Судом встановлено, що мирову угоду від 14.03.2025 укладено між Криворізькою міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" і підписано від імені позивача Криворізької міської ради - Кудіновим Максимом та засвідчено печаткою цієї міської ради, від імені Відповідача ТОВ "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" - директором Чистіковою Елеонорою та засвідчено печаткою цієї юридичної особи.

Повноваження представника Криворізької міської ради підтверджуються відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, копією довіреності від 13.12.2024 №12/26/540, якою надано право Кудіну М.В., зокрема, на укладення мирової угоди (арк.с. 215-219 Т.2).

Повноваження керівника ТОВ "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" підтверджуються відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та наказом №1 від 22.10.2019 про прийняття обов`язків директора підприємства (арк.с. 214, зв.арк.с. 214 Т.2).

Наведені документи не містять даних щодо обмеження права зазначених осіб підписувати та подавати мирові угоди.

Заперечення прокурора щодо затвердження укладеної між Позивачем та Відповідачем мирової угоди суд розцінює критично, з огляду на таке.

Відповідно до частини 4 статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зокрема, Верховний Суд у постанові від 22.05.2024 у справі № 922/436/22 виснував таке:

"Одним зі способів вирішення господарського спору (в контексті прояву принципу диспозитивності в господарському процесі) є мирова угода сторін, яка може стосуватися лише прав та обов`язків сторін щодо предмета позову.

За статтями 192, 193 Господарського процесуального кодексу України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, якщо мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією самою ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Мирова угода - це договір, який укладається сторонами з метою припинення спору та на умовах, погоджених сторонами. Тобто, відмовившись від судового захисту, сторони ліквідують наявний правовий конфлікт через самостійне врегулювання розбіжностей на погоджених умовах.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом, що дозволяє добросовісній стороні без зайвого звернення до суду вимагати примусового її виконання.

На відміну від звичайного договору, мирова угода у позовному провадженні укладається в процесі розгляду справи у господарському суді у формі та на умовах, передбачених процесуальним законодавством; підлягає затвердженню господарським судом; припиняє процесуально-правові відносини сторін; якщо мирова угода не виконується добровільно, вона виконується в порядку, встановленому для виконання судового рішення. У цих висновках Суд звертається до правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/661/20.

Мирова угода є вираженням взаємного волевиявлення сторін, що спрямоване на вирішення спору між ними на основі компромісу та припинення його подальшого судового розгляду. У ній можуть вирішуватися питання, що стосуються виключно прав і обов`язків сторін.

До основних завдань та переваг мирової угоди належать процесуальна економія, спрощення роботи суду, можливість сторонам самостійно врегулювати основні питання, пов`язані із захистом порушених прав, за умови комплексного врахування інтересів всіх сторін.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 231 Господарського процесуального кодексу України закриття провадження у справі є наслідком затвердження судом мирової угоди у позовному провадженні, відтак процесуальні дії щодо затвердження судом мирової угоди між сторонами спору та закриття у зв`язку з цим провадження у справі перебувають у нерозривному зв`язку і не можуть розглядатися окремо одна від одної.

До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії (частина третя статті 192 Господарського процесуального кодексу України).

Надавши учасникам справи право на врегулювання спору між собою на засадах диспозитивності, законодавець в той же час визначив межі реалізації такого права, дотримання яких є обов`язковим і для учасників правовідносин, і для суду.

Повноваження суду щодо ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди також є обмеженими та передбачають можливість відмови у затвердженні мирової угоди та продовження судового розгляду у вказаних випадках.

Укладення мирової угоди як способу реалізації процесуальних прав є правом сторони, яке, в свою чергу, згідно процесуального закону неможливо реалізувати, якщо такі дії суперечать законодавству або це призводить до порушення чиїхось прав і охоронюваних законом інтересів.

У частині першій статті 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї з сторін має бути досягнуто згоди.

Стаття 375 Цивільного кодексу України передбачає, що власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Відповідно до частин першої, другої статті 331 Цивільного кодексу України право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна в експлуатацію, право власності виникає з моменту його прийняття в експлуатацію. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Положення частини другої статті 331 Цивільного кодексу України слід розуміти у системному зв`язку з положеннями статті 182 цього ж кодексу щодо державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухомі речі, яка не передбачає жодних винятків. Як правило, усі об`єкти нерухомого майна в силу своєї специфіки після завершення будівництва підлягають прийняттю в експлуатацію та державній реєстрації.

Тобто для того, щоб новостворене майно стало об`єктом цивільно-правових відносин, потрібно виконання трьох умов: 1) завершення будівництва; 2) прийняття в експлуатацію; 3) державна реєстрація. Без виконання цих умов особа вважається лише власником матеріалів, обладнання тощо, яке було використано у процесі цього будівництва (створення майна).

Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Цивільного кодексу України, згідно якої житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно.

Отже, наявність хоча б однієї із трьох зазначених у частині першій статті 376 Цивільного кодексу України ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

При вирішенні позову про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно суд має виходити з того, що право на виконання будівельних робіт виникає у забудовника лише за наявності документів, які надають право виконувати будівельні роботи та передбачених статтями 27, 29-31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також у передбачених законом випадках отримання дозволу на виконання будівельних робіт (статті 34, 37 цього Закону).

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів належить до одного з етапів проектування та будівництва об`єктів, що здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок (пункт 5 частина п`ята стаття 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Частиною восьмою статті 39 вказаного закону передбачено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Державній реєстрації підлягає право власності тільки на ті об`єкти нерухомого майна, будівництво яких закінчено та які прийняті в експлуатацію у встановленому порядку. Визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва, не прийнятого в експлуатацію, в судовому порядку нормами Цивільного кодексу України чи іншими нормативними актами не передбачено.

Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 27.05.2015 у справі № 6-159цс15, від 02.12.2015 у справі № 6-1328цс15, у постанові Верховного Суду від 26.04.2023 у справі № 501/1256/17.

Зміст положень статті 376 Цивільного кодексу України підтверджує неможливість застосування інших, ніж ті, що встановлені цією статтею, способів легітимізації (узаконення) самочинного будівництва та набуття права власності на такі об`єкти. Реєстрація права власності на самочинне будівництво за особою, яка його здійснила, не змінює правовий режим такого будівництва як самочинного (постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.06.2020 у справі № 680/214/16, від 15.11.2023 у справі № 916/1174/22).

Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Водночас необхідно враховувати, що знесення самочинного об`єкта нерухомості є крайньою мірою впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано всі передбачені законодавством заходи з метою усунення порушень та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 29.01.2020 у справі № 822/2149/18, від 08.12.2021 у справі № 520/3777/18.

За таких обставин та з огляду на норми статей 375 та 376 Цивільного кодексу України суд вважає доводи Прокурора про знесення самочинного будівництва надмірними, враховуючи правові наслідки надання власником земельної ділянки згоди на її використання та можливість у подальшому визнання права власності на такий об`єкт".

Останньою судовою практикою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 14.05.2025 у справі №904/39/24 наведена правова позиція залишилась незмінною.

Враховуючи викладене, дослідивши зміст мирової угоди, суд дійшов висновку про те, що подана сторонами мирова угода відповідає вимогам статті 192 ГПК України, укладена в інтересах сторін та не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Крім того, судом враховано, що в пункті 10 мирової угоди сторони підтвердили, що наслідки укладення мирової угоди та її затвердження судом, передбачені статтями 192, 193 та частиною 3 статті 231 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої повторне звернення до суду із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається, сторонам відомі і зрозумілі.

Враховуючи вказане, обставини, визначені частиною 5 статті 192 ГПК України, щодо наявності підстав для відмови у затвердженні мирової угоди, відсутні.

Мирова угода від 14.03.2025 року укладена у формі та на умовах, передбачених процесуальним законодавством, а тому підлягає прийняттю та затвердженню господарським судом.

Представники Позивача та Відповідача у судовому засіданні 22.05.2025 підтвердили наявність підстав для закриття провадження у справі на підставі пункту 7 частини 1 статті 231 ГПК України.

При цьому частиною 3 статті 231 ГПК України встановлено, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду із спору між тими самим сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається, про що і було роз`яснено судом у судовому засіданні 22.05.2025.

Відповідно до статті 193 ГПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України "Про виконавче провадження". У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень (на підставі статей 3, 5 Закону України "Про виконавче провадження").

Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне затвердити укладену Позивачем та Відповідачем мирову угоду від 14.03.2025, а провадження у справі закрити на підставі пункту 7 частини 1 статті 231 ГПК України.

Аналогічних висновків щодо наявності підстав для затвердження мирової угоди за схожих обставин справи дійшов Верховний Суд в ухвалі від 10.12.2024 у справі №904/3912/23.

Щодо розподілу судових витрат по справі суд зазначає таке.

Частиною 1 та 4 статті 130 ГПК України передбачено таке:

1.У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

4. Якщо сторони під час укладення мирової угоди не передбачили порядку розподілу судових витрат, кожна сторона у справі несе половину судових витрат.

Частиною шостою Мирової угоди Позивач та Відповідач визначили, що протягом 30 днів з моменту затвердження цієї Мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області ТОВ "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" зобов`язується перерахувати на розрахунковий рахунок Дніпропетровської обласної прокуратури грошові кошти на відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання органами прокуратури в інтересах держави в особі Позивача - Криворізької міської ради позовної заяви.

Таким чином, витрати по сплаті судового збору при подачі позову в розмрі 50% підлягають відшкодуванню прокурору з Державного бюджету, 50% цих витрат - за рахунок Відповідача з огляду на умови мирової угоди. Що стосується судових витрат, понесених прокурором за подачу заяви про забезпечення позову, ці витрати на підставі ч.4 статті 130 ГПК України підлягають покладенню на Відповідача в розмірі 50%.

Крім того, суд звертає увагу, що 07.01.2025 року набрав чинності наказ Міністерства фінансів України від 26.11.2024 №606 "Про внесення змін до Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів" (далі - Порядок), яким змінений механізм повернення судового збору у випадках, визначених статтею 7 Закону "Про судовий збір".

Відповідно до нового порядку органи Казначейства здійснюють повернення судового збору в усіх випадках виключно на підставі електронного подання, сформованого або Державною судовою адміністрацією України, або її територіальним управлінням, або відповідним судом.

Для повернення судового збору платнику необхідно звернутися із заявою до відповідного суду за місцем розгляду справи. Разом із заявою про повернення коштів судового збору з бюджету платником подається до суду оригінал або копія платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету.

Тож, відповідно до пункту 5 розділу 1 Порядку заява про повернення (перерахування) коштів з бюджету складається та подається платником до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, з платежу, який підлягає поверненню, із обов`язковим зазначенням інформації в такій послідовності: найменування платника (суб`єкта господарювання) (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті), дата та номер судового рішення, яке набрало законної сили (у разі повернення судового збору, за виключенням помилково зарахованого), місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті) та номер контактного телефону (за згодою), сума коштів, що підлягає поверненню (перерахуванню), причина повернення (перерахування) коштів з бюджету, найменування банку або небанківського надавача платіжних послуг, місцезнаходження банку (у разі повернення коштів в іноземній валюті (латиницею)), в якому відкрито рахунок отримувача коштів, та реквізити такого рахунка (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), номер карткового рахунка отримувача коштів (за наявності).

За умови інформаційно-технологічних можливостей органу, що контролює справляння надходжень бюджету, платник може подати заяву до такого органу в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу. В електронній заяві також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку платнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним.

Заява про повернення (перерахування) коштів з бюджету в електронній формі подається з обов`язковим накладанням електронного підпису платника або уповноваженої особи, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». До заяви одночасно подається копія: платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету, судового рішення, засвідчена належним чином (у разі повернення грошового стягнення за адміністративні правопорушення), документа, що підтверджує відповідні повноваження уповноваженої особи, засвідчена належним чином.

Разом із заявою про повернення (перерахування) коштів з бюджету платником подається до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, оригінал або копія платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету.

Форма заяви про повернення судового збору розміщена на вебсайті Судової влади України та доступна за посиланням:

https://court.gov.ua/storage/portal/sud5005/%D0%97%D0%90%D0%AF%D0%92%D0%90.doc

Враховуючи викладене, для здійснення повернення судового збору з Державного бюджету України, заявнику необхідно подати до суду заяву встановленої форми з відповідними реквізитами.

Керуючись ст.ст. 18, 46, 130, 183, 192, 193, п. 7 ч. 1 ст. 231, ст. ст. 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити спільну заяву Криворізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" про затвердження Мирової угоди від 14.03.2025 року.

2. Затвердити мирову угоду від 14.03.2025 року, укладену між Криворізькою міською радою (50101, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, пл.Молодіжна, 1, ) та Товариством з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" (50000, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, вул.Олександра Поля, буд. 44/10, ) наступного змісту:

МИРОВА УГОДА

у справі №904/255/25

м. Кривий Ріг « 14» березня 2025 року

КРИВОРІЗЬКА МІСЬКА РАДА (далі по тексту - Позивач) (юридична адреса: 50101, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Молодіжна, будинок 1; ), в особі КУД1НА МАКСИМА ВІКТОРОВИЧА, що діє на підставі довіреності, іменована надалі Позивач, з однієї сторони, та

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» (далі по тексту - ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» та/або Відповідач) (юридична адреса: 50000, Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Олександра Поля, буд. 44/10; , в особі директора ЧИСТ 1КОВОЇ ЕЛЕОНОРИ ВАЛЕР1ЇВНИ, що діє на підставі Статуту, іменоване надалі Відповідач, з іншої сторони, (спільно іменовані надалі Сторони а окремо Сторона), уклали цю Мирову угод) у справі №904/255/25про наступне:

1. З метою врегулювання господарського спору у справі №904/255/25 за позовом Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради до відповідача ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» про скасування державної реєстрації права оренди, усунення перешкод у користуванні самовільно зайнятою земельною ділянкою з кадастровим номером :06:054:0448, припинення володіння нерухомим майном розташованого за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Т, та скасування державної реєстрації права приватної власності, що розглядається Господарським судом Дніпропетровської області. Сторони досягли взаємоприйнятної домовленості відносно предмету спору по справі №904/255/25.

2. На земельній ділянці з кадастровим номером :06:054:0448, розташовується об`єкт нерухомого майна - нежитлова будівля, загальною площею 116,4 кв.м., що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, мікрорайон Гірницький, 23Г, власником якого є ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛ КР» відповідно до Акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» від 24.03.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Ставніченко О.П. та зареєстрованого в реєстрі за номером451, 452.

3. Криворізька міська рада не заперечує про надання земельної ділянки з кадастровим номером :06:054:0448 в оренду ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР», яка вже перебуває в оренді ТОВ «.АСПЕКТ РІЕЛТ КР» під нерухоме майно, та не заперечує проти права власності на майно, яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛ Т КР»;

4. ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язується протягом 36 (тридцяти шести) місяців після затвердження цієї Мирової угоди сплачувати Криворізькій міській раді орендну плату за земельну ділянку з кадастровим номером :06:054:0448, на якій розміщено нерухоме майно визначене у пункту 2 цієї Мирової угоди у подвійному розмірі (звичайний розмір орендної плати встановлений Договором оренди земельної ділянки) та з передплатою на 6 (шість) місяців (передплата вноситься протягом 30 календарних днів з моменту затвердження цієї Мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області);

5. Після спливу 36 місяців з моменту затвердження цієї Мирової угоди ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язується сплачувати Позивачу оренду плату відповідно до умов укладеного Договору оренди земельної ділянки та/або іншого Договору, яким буде визначено розмір орендної плати чи іншого платежу за земельну ділянку під нерухомим майном визначеного у пункті 2 цієї Мирової угоди.

6. Протягом зо днів з моменту затвердження цієї Мирової угоди Господарським судом Дніпропетровської області ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» зобов`язуються перерахувати на розрахунковий рахунок Дніпропетровської обласної прокуратури грошові кошти на відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання органами прокуратури в інтересах держави в особі Позивача - Криворізької міської ради позовної заяви.

7. Сторони гарантують та підтверджують, що з дня затвердження Господарським судом Дніпропетровської області цієї Мирової угоди та після виконання всіх умов цієї Мирової угоди Сторони не матимуть і не заявлятимуть в майбутньому одна до одної жодних вимог, претензій, позовів тощо з приводу предмету, спору та правовідносин, що випливають та/або пов`язані з цією справою.

8. Сторони цієї Мирової угоди дійшли згоди, що у разі невиконання ТОВ «АСПЕКТ РІЕЛТ КР» своїх зобов`язань визначених пунктом 4, 5 цієї Мирової угоди, ухвала про затвердження мирової угоди у справі №904/255/25 є виконавчим документом згідно ст. 193 Господарського процесуального кодексу України та у відповідності до вимог Закону України «Про виконавче провадження» передається для примусового стягнення в органи ДВС.

9. Сторони заявляють, що ані в процесі укладення цієї Мирової угоди, ані в процесі виконання її умов не були, не будуть і не можуть бути порушені права та охоронювані законом інтереси будь-яких третіх осіб. Сторони підтверджують, що ця Мирова угода укладена з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і стосуються виключно прав та обов`язків Сторін, а умови цієї Мирової угоди не суперечать закону, є виконуваними та такими, що не порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб.

10. Сторони з цією Мировою угодою ознайомлені та заперечень не мають. Наслідки укладення цієї Мирової угоди та її затвердження передбачені статтями 192, 193 та 231 Господарського процесуального кодексу України Сторонам відомі та зрозумілі. Представники Сторін, що підписали цю Мирову угоду, уповноважені на її підписання/укладання.

11. Ця Мирова угода набуває чинності з дня її затвердження Господарським судом Дніпропетровської області і є обов`язковою для Сторін по справі.

12. Цю Мирову угоду укладено у трьох примірниках: один примірник залишається у Позивача, другий - у Відповідача, третій - в матеріалах справи №904/255/25.

РЕКВІЗИТИ ТА ПІДПИСИ СТОРІН

КРИВОРІЗЬКА МІСЬКА РАДА ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ

50101, Дніпропетровська область, ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АСПЕКТ РІЕЛТ

місто Кривий Ріг, вулиця Молодіжна, 1 КР»

КОД 50000, Дніпропетровська область, місто

тел. 0564-92-13-05 м.Кривий Ріг, вул.Олександра Поля, буд. 44/10

ел.пошта: Код

засоби зв`язку: +36

________________Максим КУДІН ____________Елеонора ЧИСТІКОВА

3. Провадження у справі №904/255/05 закрити.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "АСПЕКТ РІЕЛТ КР" (50000, Дніпропетровська область, м.Кривий Ріг, вул.Олександра Поля, буд. 44/10, ) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (49044, м.Дніпро, пр-т Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, Держказначейська служба України, м.Київ р/р UА0000291 код за ЄДРГЮУ 02909938) сплачений судовий збір за подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову у розмірі 4239,20 грн, про що видати наказ.

5. Повернути Дніпропетровській обласній прокуратурі (49044, м.Дніпро, пр-т Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, Держказначейська служба України, м.Київ р/р UА0000291 код за ЄДРГЮУ 02909938) з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 3633,60 грн, сплачений платіжною інструкцією №63 від 15.01.2025, за подання позовної заяви, копія платіжної інструкції наявна в матеріалах справи.

6. Для фактичного здійснення повернення судового збору з Державного бюджету України Дніпропетровській обласній прокуратурі необхідно подати до суду заяву встановленої форми з відповідними реквізитами.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття 22.05.2025 та може бути пред`явлена до виконання як виконавчий документ в порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження" в строк до - 23.05.2028.

8. Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в десятиденний строк у порядку, встановленому статтями 254-259 ГПК України.

Суддя Н.Б. Кеся