УХВАЛА

м. Київ

30.05.2025 Справа № 910/6537/25
Господарський суд міста Києва у складі судді Блажівської О.Є., перевіривши на предмет відповідності процесуальним вимогам позовної заяви

Державного підприємства Міністерства оборони України «АГЕНЦІЯ ОБОРОННИХ ЗАКУПІВЕЛЬ» (04074, м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 2; )

до

відповідача Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державне госпрозрахункове зовнішньоторговельне підприємство «Спецтехноекспорт» (04073, м. Київ, просп. Степана Бандери, 7; )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Міністерство оборони України (03168, місто Київ, проспект Повітряних Сил, 6; ідентифікаційний код 00034022)

про стягнення 3 772 131 048, 02 грн

без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Державне підприємство Міністерства оборони України «АГЕНЦІЯ ОБОРОННИХ ЗАКУПІВЕЛЬ» з позовом до Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт»-Державне госпрозрахункове зовнішньоторговельне підприємство «Спецтехноекспорт» про стягнення 3 772 131 048, 02 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.05.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Міністерство оборони України, призначено підготовче засідання у справі на 25.06.2025.

У позовній заяві міститься клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні.

Суд розглянувши дане клопотання позивача зазначає наступне.

В обґрунтування поданого клопотання представник позивача Державного підприємства Міністерства оборони України «АГЕНЦІЯ ОБОРОННИХ ЗАКУПІВЕЛЬ» посилається на те, що відкритий судовий розгляд цієї справи може мати наслідком завдання значної шкоди інтересам національної безпеки та оборони України внаслідок відображення службової інформації з обмеженим доступом в оприлюдненому судовому рішенні. Наказом МОУ № 270 від 27.12.2016 затверджено Перелік відомостей Міноборони, які містять службову інформацію (далі - ПСІ). Так, ПСІ відносить до службової інформації, зокрема, відомості про відвантаження товарів оборонного призначення та інших матеріально-технічних засобів за сукупністю всіх показників (найменування та кількість товарів оборонного призначення із зазначенням серійних (заводських) номерів та їх вартості, реквізити державних контрактів (договорів) одержувачі вантажу (пункт 10.16 ПСІ). Окрім зазначеного, згідно із Переліком інформації, розголошення якої може призвести до обізнаності противника про дії Збройних Сил України, інших складових сил оборони, негативно вплинути на хід виконання завдань за призначенням під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженим наказом Головнокомандувача Збройних Сил України № 73 від 03.03.2022 (далі - Перелік), забороняється розголошення відомостей, зокрема: найменування військових частин (підрозділів) та інших військових об`єктів в районах виконання бойових (спеціальних) завдань, географічні координати місць їх розташування; відомостей щодо кількості озброєння та бойової техніки, матеріальнотехнічних засобів, їх стан та місця зберігання; інформація, яка може призвести до обізнаності противника про результати ракетних ударів по об`єктах критичної інфраструктури держави, якщо така інформація не розміщувалася органами державної влади України та ін. В подальшому, ці відомості будуть розголошені внаслідок їх відображення у рішеннях суду, яке буде оприлюднене у Єдиному державному реєстрі судових рішень та можуть бути використані ворожою розвідкою для визначення потенційних місць ракетних ударів або іншим чином використані проти України та негативно вплинути на інтереси Держави в умовах правового режиму воєнного стану. Таким чином, наявні правові підстави для здійснення розгляду справи у закритому судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про інформацію», інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна чи службова інформація.

Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватись за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Частиною 1 статті 4-4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розгляд справ у господарських судах відкритий, за винятком випадків, коли це суперечить вимогам щодо охорони державної, комерційної або банківської таємниці, або коли сторони чи одна з сторін обґрунтовано вимагають конфіденційного розгляду справи і подають відповідне клопотання до початку розгляду справи по суті.

Забезпечення відкритості судового розгляду становить основоположний принцип, закріплений у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Такий публічний характер судового розгляду гарантує сторонам у справі, що правосуддя не здійснюватиметься таємно, без публічного контролю; це також один із засобів підтримання довіри до судів. Здійснення правосуддя і, зокрема, судовий процес набувають легітимності завдяки гласності.

Водночас, як вказано у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Шагін проти України, №20437/05, від 10.12.2009, існують винятки з вимоги забезпечення відкритості судового розгляду. Це випливає з тексту самого пункту 1 статті 6 Конвенції, який передбачає, що "преса і громадськість можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах... національної безпеки в демократичному суспільстві, ... або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя". Отже, за статтею 6 Конвенції іноді може виявитися необхідним обмежити відкритість і публічність процесу для того, щоб, наприклад, забезпечити безпеку свідків чи нерозголошення відомостей про них або сприяти вільному обміну інформацією та думками при здійсненні судочинства.

Виняткові обставини, що стосуються природи питань, які розглядає суд у відповідному провадженні, можуть виправдати відмову від публічного розгляду (рішення у справі Олюджіч проти Хорватії, № 22330/05 від 05.02.2009).

Щодо вимоги про публічне проголошення рішень суд постановив, що у кожному випадку форма публічності, що надається "рішенню" згідно з національним законодавством держави-відповідача, повинна визначатися з огляду на особливості відповідного провадження, враховуючи його повноту, та згідно з предметом та метою пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення у справі Шмушкович проти України, №3276/10, від 14.11.2013).

Відповідно до ч.ч. 8, 10 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, необхідності захисту особистого та сімейного життя людини, а також в інших випадках, установлених законом. Розгляд справи та вчинення окремих процесуальних дій у закритому судовому засіданні проводяться з додержанням правил здійснення судочинства в господарських судах. Під час такого розгляду можуть бути присутні лише учасники справи, а в разі необхідності - свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі. Суд попереджає зазначених осіб про обов`язок не розголошувати інформацію, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбувається в закритому судовому засіданні.

Відповідно до ч. 11 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України використання систем відеоконференц-зв`язку та транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет у закритому судовому засіданні не допускаються.

Про розгляд справи у закритому судовому засіданні постановляється ухвала. Суд ухвалою може оголосити судове засідання закритим повністю або закритою його частину (ч. 9 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно із переліком інформації, розголошення якої може призвести до обізнаності противника про дії Збройних Сил України, інших складових сил оборони, негативно вплинути на хід виконання завдань за призначенням під час дії правового режиму воєнного стану, затвердженим наказом Головнокомандувача Збройних Сил України № 73 від 03.03.2022, забороняється розголошення відомостей, зокрема, найменування військових частин (підрозділів) та інших військових об`єктів в районах виконання бойових (спеціальних) завдань, географічні координати місць їх розташування; відомостей щодо кількості озброєння та бойової техніки, матеріальнотехнічних засобів, їх стан та місця зберігання; інформація, яка може призвести до обізнаності противника про результати ракетних ударів по об`єктах критичної інфраструктури держави, якщо така інформація не розміщувалася органами державної влади України та ін.

Наказом Міністерства оборони України № 605 від 17.10.2023 затверджено Перелік відомостей Міністерства оборони України, які містять службову інформацію (ПСІ-2023), до яких віднесено, зокрема, відомості про відвантаження товарів оборонного призначення та інших матеріально-технічних засобів за сукупністю всіх показників (найменування та кількість товарів оборонного призначення із зазначенням серійних (заводських) номерів та їх вартості, реквізити державних контрактів (договорів), одержувачі вантажу).

Дослідивши матеріали справи, суд погоджується з доводами позивача про необхідність проводити розгляд даної справи в закритому судовому засіданні, а відтак подане клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 8, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника Державного підприємства Міністерства оборони України «АГЕНЦІЯ ОБОРОННИХ ЗАКУПІВЕЛЬ» про розгляд справи у закритому судовому засіданні задовольнити.

2. Розгляд справи № 910/6537/25 здійснювати у закритому судовому засіданні.

3. Попередити сторін про обов`язок не розголошувати інформацію, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбувається в закритому судовому засіданні відповідно до ч. 10 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА