УХВАЛА

м. Київ

20.05.2025Справа № 910/5371/25
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д. за участі секретаря судового засідання Бевзи А.М., розглянувши у відкритому судовлму засіданні клопотання (вх. №07-10/4376/25 від 14.05.2025) Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Тренд» про скасування заходів забезпечення у справі №910/5371/25 за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Тренд» про стягнення грошових коштів, за участі представника позивача Савон О.Ю.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/5371/25 за вказаним позовом на стадії підготовчого провадження.

Ухвалою від 01.05.2025, суд вжив заходів до забезпечення позову, а саме наклав арешт на грошові кошти, що належать ТОВ «Бізнес Тренд», які знаходяться на рахунку у ПАТ АБ «Південний», у межах суми позову 16 961 600,00 грн.

14.05.2025 відповідач подав до суду клопотання про скасування заходів забезпечення, у якому просить суд скасувати заходи забезпечення позовної заяви у господарській справі №910/5371/25 вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.05.2025.

Відповідач вважає, що існують підстави для скасування забезпечення позову. Так, відповідач вважає що відсутні підстави для забезпечення позову, та окрім того при поданні заяви з боку представників позивача було здійснено введення в оману суду. Відповідач з метою уникнення кризових ситуацій у власній господарській діяльності вимушений звернутись до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідач стверджує, що накладення арешту на майно та грошові кошти у межах суми 16 961 600,00 грн в умовах воєнного часу тільки блокує діяльність підприємства та негативно впливає на його фінансово-економічну діяльність. ТОВ «Бізнес Тренд» підтверджується вчинення низки дій задля скасування зупинення реєстрації податкової накладної. Також, відповідач звертає увагу на те, що право на використання податкового кредиту зберігається у ПАТ «Укрнафта» протягом 365 днів.

На переконання відповідача, твердження позивача у заяві про можливість відповідача в будь-який момент розпорядитися коштами є припущенням. В свою чергу, як зазначає відповідач, представники позивача, використовуючи відповідь ПАТ АТ «Південний» від 23.04.2025 №32/001/12462/2025-БТ, видаючи бажане за дійсне, повідомили суду недостовірні відомості щодо надання з боку ТОВ «Бізнес Тренд» фінансової допомоги, тобто ніби то використання останнім коштів на власні потреби.

Також, відповідач зазначає, що ПАТ «Укрнафта, звертаючись з заявою про забезпечення позову, не повідомило суд про вже наявні арешти коштів на рахунках ТОВ «Бізнес Тренд». Так відповідно до постанови про арешт коштів боржника від 18.04.2025 року по виконавчому провадженню НОМЕР_1 було накладено арешт на грошові кошти/ електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ТОВ «Бізнес Тренд».

Вказане, на думку відповідача, свідчить про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.05.2025 призначено розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову на 20.05.2025.

16.05.2025 позивач подав до суду заперечення щодо клопотання про скасування заходів забезпечення позову. Позивач в свою чергу проти скасування заходів забезпечення позову заперечує, вказуючи на те, що спірні грошові кошти мають спеціальне призначення - оплата ПДВ, і взагалі не мають право використовуватись для будь-яких інших цілей, навіть для оплати заробітної плати директору; у діях відповідача вбачається очевидне зловживання правом; відповідач відповідальність за розтрату коштів які були перераховані з конкретним цільовим призначенням перекладає на позивача, що в свою чергу є черговим підтвердженням наявності намірів, за відсутності арештів та заборон, в подальшому використовувати грошові кошти з 16 961 600, 00 грн у власних цілях, тим самим унеможливлюючи виконання рішення суду; витяг щодо руху коштів відповідача свідчить про те, що заробітна плата сплачується лише одному працівнику (директору), при цьому будь-які інші робітники на підприємстві - відсутні; порядок та підстави накладення арешту виконавцем в процесі примусового виконання рішення регулюється Законом України «Про виконавче провадження» та спрямований, в першу чергу на примусове виконання рішення суду та реалізацію завдань виконавчого провадження, в той же час, метою арешту накладеного судом як заходу забезпечення позову - є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача; таким чином, арешт, який накладений виконавцем та арешт який накладений судом - мають різну правову природу та відмінну мету, у зв`язку з чим наявність арешту в межах виконавчого провадження не може бути підставою для скасування арешту накладеного як заходу забезпечення позову.

У судове засідання 20.05.2025 з`явився позивач, який заперечив проти задоволення клопотання про скасування заходів забезпечення позову. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Водночас, ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2025 відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про участь представника - адвоката Чернети В.Є. в судовому засіданні в режимі відео конференції з підстав не підтвердження повноважень на представництво інтересів сторони.

Відповідно до ч. 1 ст. 145 Господарського процесуального кодексу України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

За загальним правилом, враховуючи, що забезпечення позову застосовується, як гарантія задоволення законних вимог позивача, господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Також, суд вважає за необхідне зауважити, що розгляд заяви про скасування вжитих заходів забезпечення позову не є переглядом або переоцінкою судом доказів та доводів, що досліджувалися при розгляді заяви про забезпечення позову, що може здійснюватися лише в порядку апеляційного або касаційного оскарження ухвали про забезпечення позову. Обґрунтованість клопотання про скасування заходів забезпечення позову, що заявлене в процесі розгляду справи, досліджується судом лише з огляду на наявність нових обставин або з огляду на зміну підстав, які були покладені в основу прийнятого раніше рішення про забезпечення позову. Тобто, до набрання рішенням суду законної сили, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані тим самим судом, який їх вжив, лише в тому випадку, якщо після їх вжиття виникли нові обставини або після їх вжиття змінилися підстави, які були покладені в основу забезпечення позову.

У постанові від 21.10.2022 року у справі № 910/4777/21 Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду викладено висновок, за яким забезпечення позову застосовується, як гарантія задоволення законних вимог позивача. Суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Аналогічний висновок сформульовано у постанові Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 21.11.2022 року у справі №916/621/22.

Суд звертає увагу на те, що незгода відповідача з, фактично, обґрунтуванням позовних вимог, не є обставиною, з якою господарський процесуальний закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення позову. Адже, дані питання не входять до кола обставин, які підлягають з`ясуванню на стадії забезпечення позову, а підлягають перевірці судом при вирішенні справи по суті. Крім того, додатково доводять, що між сторонами виник спір, що є однією з умов вжиття заходів забезпечення позову.

Натомість, наведені відповідачем обґрунтування щодо скасування заходів забезпечення позову фактично зводяться до невизнання позовних вимог, оцінка яких належить до компетенції суду під час розгляду спору у даній справі.

Разом з тим, слід зазначити, що під час розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову суд не оцінює правомірність та доцільність вжиття ним заходів забезпечення позову, а лише з`ясовує, чи потреба у забезпеченні позову відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення. (Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.08.2019 у справі №15/155-б).

Відповідно, наведені заявником обставини не є підставою для скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом у даній справі. При цьому, заявником не надано відповідних доказів, які б спростовували необхідність у застосуванні таких заходів, а також підтверджували б, що необхідність у таких заходах відпала.

Відтак, обставини, якими відповідачем обґрунтовано клопотання, не вказують на нівелювання підстав для забезпечення позову, які було наведено в ухвалі суду від 01.05.2025.

Будь-яких інших обставин, які вказують на те, що потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджатиме належному виконанню судового рішення не наведено.

Таким чином, оскільки відповідачем належними та допустимими доказами не доведено існування обставин, які в розумінні ст.145 Господарського процесуального кодексу України можуть бути підставами для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а також враховуючи, що клопотання ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом в процесі розгляду заяви про забезпечення позову, клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.05.2025 у справі №910/5371/25, не підлягає до задоволення.

З огляду на викладене вище, суд вважає, що у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст. 145, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Бізнес Тренд» у скасуванні забезпечення позову у справі №910/5371/25.

Ухвала набрала законної сили 20.05.2025 та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 21.05.2025.

Суддя Ігор Курдельчук