ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2025 р. Справа№ 910/11294/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Буравльова С.І.

суддів: Андрієнка В.В.

Шапрана В.В.

секретар

судового засідання Рибчич А.В.

за участю

представників:

від позивача - Павлов Р.В.

від відповідача - Бондарчук З.В., Погиба Л.Д.

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київпромзв`язокбуд"

на рішення Господарського суду м. Києва від 24.02.2025 р. (повний текст складено 26.02.2025 р.)

у справі № 910/11294/24 (суддя - Гумега О.В.)

за позовом Департамента економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Приватного акціонерного товариства "Київпромзв`язокбуд"

про стягнення 6301924,88 грн,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2024 року Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства "Київпромзв`язокбуд" (з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог) про стягнення безпідставно збережених коштів пайової участі у розмірі 6301924,88 грн на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

Вимоги позивача обґрунтовані тим, що відповідач в порушення вимог чинного законодавства не виконав свого обов`язку зі сплати пайового внеску та протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта не звернувся до позивача із заявою про визначення розміру паи?овоі? участі щодо об`єкта будівництва, а також не сплатив паи?ову участь до прийняття об`єкта в експлуатацію.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 24.02.2025 р. у справі № 910/11294/24 позов Департамента економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) задоволено.

Не погодившись з рішенням, Приватне акціонерне товариство "Київпромзв`язокбуд" подало апеляційну скаргу (безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду), у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права.

Так, в апеляційній скарзі відповідач вказує на те, що з виключенням із Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» статті 40, з 01.01.2020 р. пайова участь не передбачена законодавством України, а норми пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» розповсюджують свою дію лише на об`єкти, будівництво яких розпочато до 01.01.2020 р. У даній справі об`єкти будівництва ІІІ, IV черг були введені в експлуатацію після 01.01.2020 р. та договори про сплату пайової участі між відповідачем та позивачем до 01.01.2020 р. та після 01.01.2020 р. не укладалися. Також скаржник вказує, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2024 р. у справі № 320/44099/23 скасовано рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2024 р., прийнято нове судове рішення, яким визнано протиправним та нечинним рішення Київської міської ради від 19.12.2019 р. № 460/8033 «Про внесення змін до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва»; визнано протиправним та нечинним рішення Київської міської ради від 26.03.2020 р. № 908/9078 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 19.12.2019 р. № 460/8033 «Про внесення змін до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва». Тобто скасовано методику, на підставі якої здійснювався розрахунок розміру пайового внеску.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2025 р. відкрито апеляційне провадження у справі № 910/11294/24 та призначено до розгляду на 08.04.2025 р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 р. відкладено розгляд справи до 29.04.2025 р.

У судовому засіданні 29.04.2025 р. представники сторін надали усні пояснення по суті апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія встановила наступне.

19.02.2019 р. Державною архітектурно-будівельного інспекцією України видано дозвіл № ІУ63 на виконання будівельних робіт за проектом "Реконструкція існуючих будівель з будівництвом житлових будинків з супутною інфраструктурою громадського призначення та офісними приміщеннями за адресою: проспект Космонавта Комарова, 9-Б у Солом`янському районі м. Києва". Замовником будівництва вказано Приватне акціонерне товариство "Київпромзв`язокбуд".

14.09.2021 р. Державною архітектурно-будівельного інспекцією України видано сертифікат № ІУ04 про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за проектом "Реконструкція існуючих будівель з будівництвом житлових будинків з супутною інфраструктурою громадського призначення та офісними приміщеннями за адресою: проспект Космонавта Комарова, 9-Б у Солом`янському районі м. Києва (IV черга)". Замовником будівництва вказано Приватне акціонерне товариство "Київпромзв`язокбуд".

06.09.2022 р. Державною архітектурно-будівельного інспекцією України видано сертифікат № ІУ34 про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за проектом "Реконструкція існуючих будівель з будівництвом житлових будинків з супутною інфраструктурою громадського призначення та офісними приміщеннями за адресою: проспект Космонавта Комарова, 9-Б у Солом`янському районі м. Києва (ІІІ черга)". Замовником будівництва вказано Приватне акціонерне товариство "Київпромзв`язокбуд".

10.08.2023 р. Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було направлено на адресу Приватного акціонерного товариства "Київпромзв`язокбуд" вимоги № 050/18-3054, № 050/18-3055 від 09.08.2023 р. щодо отримання розрахунку та сплати пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва.

Направлення зазначених листів підтверджується накладними АТ "Укрпошта" та описами вкладення у цінний лист № 621, № 630.

У відповідь, відповачем було направлено листи № 41, № 42 від 25.08.2023р., у яких останній зазначив, що з огляду на внесені до законодавства зміни, з 01.01.2020 р. у Приватного акціонерного товариства "Київпромзв`язокбуд" відсутній обов`язок щодо укладення договору пайової участі та сплати заявленої Департаментом суми пайової участі.

На думку позивача, спір у справі виник у зв`язку з тим, що відповідач, в порушення пп. 3, 4 п. 2 розділу ІІ "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п. 3.1, абз. 1,2 п. 4.1 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів паи?овоі? участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва, затвердженого рішенням Киі?вськоі? міської ради від 15.11.2016 р. № 411/1415 (у редакції рішення Київської міської ради 19.12.2019 р. № 460/8033), протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта не звернувся до позивача із заявою про визначення розміру паи?овоі? участі щодо об`єкта будівництва, а також не сплатив паи?ову участь до прийняття об`єкта в експлуатацію.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, договори та інші правочини є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків.

За ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

У відповідності до ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.

Статтею 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було визначено обов`язок у передбачених цим Законом випадках щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту до прийняття такого об`єкта в експлуатацію, а також обов`язок щодо укладення відповідного договору про пайову участь, положеннями якого мала бути визначеною належна до перерахування сума (розмір пайової участі).

З 01.01.2020 р. набули чинності норми Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" № 132-IX від 20.09.2019 р., якими виключено ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Отже, починаючи з 01.01.2020 р. передбачений до цього статтею 40 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" обов`язок замовників забудови земельної ділянки у населеному пункті щодо необхідності укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту перестав існувати.

Стаття 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", в редакції, що діяла до 01.01.2020 р., визначала зобов`язання замовника будівництва, який має намір забудови земельної ділянки, шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, де здійснюється будівництво, у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію.

За змістом Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" № 132-IX від 20.09.2019 р. та Прикінцевих та Перехідних положень до нього, з 01.01.2020 р. у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01.01.2020 р.

Відповідно до абз. 2 п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку:

1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом):

для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта;

для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування;

2) пайова участь не сплачується у разі будівництва: об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури; об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу); об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель промислових; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції);

3) замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва;

4) пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію;

5) кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту;

6) інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації.

Як передбачено пп. 5 п. "а" ст. 28 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", до власних (самоврядних) повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать залучення на договірних засадах коштів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, розташованих на відповідній території, та коштів населення, а також бюджетних коштів на будівництво, розширення, ремонт і утримання на паи?ових засадах об`єктів соціальної і виробничої інфраструктури та на заходи щодо охорони навколишнього природного середовища.

Рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 р. № 411/1415 (у редакції рішення Київської міської ради 19.12.2019 р. № 460/8033) затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів паи?овоі? участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва (далі - Порядок).

Згідно з п. 3.1 розділу ІІІ Порядку паи?ова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва, крім випадків, передбачених законами України та цим Порядком.

Відповідно до п. 3.4 розділу ІІІ Порядку Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь.

Згідно з п. 6 рішення Київської міської ради № 411/1415 від 15.11.2016 р. у разі встановлення факту прийняття об`єкта будівництва, або реконструкції в експлуатацію, або присвоєння адреси новозбудованим, реконструйованим об`єктам без наявності довідки про виконання умов пайової участі Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зобов`язаний звернутися до особи, що порушила умови порядку, з вимогою про укладення договору про пайову участь та, за наявності обґрунтованих підстав, звернутися до правоохоронних органів або до суду.

За п. 4.1 розділу ІV Порядку, замовник, який здійснює або має намір здійснити нове будівництво або реконструкцію об`єктів (у разі збільшення загальної площі об`єкта), зобов`язаний до прийняття об`єкта в експлуатацію взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва, крім випадків, передбачених законодавством та цим Порядком.

Замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва/реконструкції об`єкта звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру паи?овоі? участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва розрахунок паи?овоі? участі щодо об`єкта будівництва.

У відповідності до пп. 5.1.1 п. 5.1 розділу V Порядку, підставою для розрахунку розміру паи?овоі? участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є звернення замовника до Департаменту про укладення договору про паи?ову участь. Таке звернення подається щодо кожного об`єкта будівництва окремо.

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів паи?овоі? участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва розповсюджується на всю територію міста Києва та підлягає обов`язковому виконанню замовниками будівництва/реконструкції об`єктів, розташованих на його території, тобто є муніципальним нормативно-правовим актом, який має обов`язкову юридичну силу на відповідній території.

Таким чином, обов`язок відповідача, як замовника будівництва, здійснити оплату пайового внеску визначений безпосередньо приписами пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", а також положеннями приведеного у відповідність до цього Закону Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва, який в свою чергу передбачає залучення замовників до пайової участі на підставі укладеного з ним договору.

Враховуючи вимоги пп. 3, 4 абз. 2 п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію.

Як було встановлено вище, будівництво об`єктів ІV та ІІІ черг розпочате 19.02.2019 р., що підтверджується інформацією з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, об`єкти ІV та ІІІ черг введено в експлуатацію відповідно у 2021 та 2022 роках, відтак застосуванню підлягає абзац другий пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким визначено обов`язок (за винятком передбачених підпунктом 2 цього абзацу випадків) щодо перерахування замовником (відповідачем) об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття такого об`єкта в експлуатацію.

Однак відповідач не звернувся до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо вищезазначених об`єктів будівництва протягом 10 робочих днів після 01.01.2020 р. і до введення в експлуатацію об`єкта ІV черги (14.09.2021 р.), об`єкта ІІІ черги (06.09.2022 р.) та не перерахував кошти пайової участі у розвиток інфраструктури міста Києва у зв`язку з будівництвом вищезазначених об`єктів, чим порушив обов`язок, встановлений пунктом 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні».

При цьому, обов`язок замовника будівництва щодо звернення до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 р. вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020 р.;

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20.07.2022 р. у справі № 910/9548/21, від 13.12.2022 р. у справі № 910/21307/21.

Оскільки у цій справі будівництво об`єкту розпочате у 2019 році, застосуванню підлягає абз. 2 п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яким визначено обов`язок щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття такого об`єкта в експлуатацію.

Згідно з п. 5.2.8 Порядку розмір пайової участі, визначений договором про пайову участь, підлягає коригуванню після надання замовником документів про визначення у встановленому порядку загальної кошторисної вартості об`єкта та даних технічної інвентаризації завершеного будівництвом/реконструкцією об`єкта, що приймається в експлуатацію. Замовник зобов`язаний надати відповідні документи для проведення остаточних розрахунків та сплати замовником пайової участі в повному обсязі згідно з даними, зазначеними у цих документах, не пізніше ніж за 15 (п`ятнадцять) робочих днів до дати введення в експлуатацію.

Вбачається, що розрахунок пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, яку відповідач зобов`язаний сплатити на користь позивача, відповідає наведеним вище вимогам Порядку та є обґрунтованим.

У зв`язку з відмовою забудовника від укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту права органу місцевого самоврядування на отримання коштів на розвиток інфраструктури населеного пункту є порушеними і в органу місцевого самоврядування виникає право вимагати стягнення коштів, обов`язок сплати яких був встановлений законом.

У такому разі суд має виходити з того, що замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.

Тому відповідач як замовник будівництва зобов`язаний перерахувати органу місцевого самоврядування безпідставно збережені грошові кошти пайової участі на підставі ст. 1212 ЦК України.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 р. у справі № 643/21744/19 та у постановах Верховного Суду від 20.07.2022 р. у справі № 910/9548/21, від 13.12.2022 р. у справі № 910/21307/21.

Належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі ст. 1212 ЦК України.

Щодо доводів скаржника про скасування судом рішення Київської міської ради від 19.12.2019 р. № 460/8033 судова колегія зазначає таке.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2024 р. у справі № 320/44099/23 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київський дослідно-експериментальний завод «Вугілля» задоволено частково, рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2024 р. скасовано та прийнято нове судове рішення, яким позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправними та нечинними рішення Київської міської ради від 19.12.2019 р. № 460/8033, від 26.03.2020 р. № 908/9078. Відмовлено в іншій частині адміністративного позову Приватного акціонерного товариства «Київський дослідно-експериментальний завод «Вугілля».

21.03.2025 р. постановою Верховного Суду було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Київської міської ради на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2024 р. у справі № 320/44099/23.

Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 21.09.2021 р у справі № 910/10374/17).

Суд не наділений повноваженнями визнання нормативно-правового акту нечинним з моменту його прийняття, зокрема, й з огляду на те, що останнє може порушувати принцип правової визначеності. Нормативно-правовий акт є чинним до набрання законної сили рішенням суду про визнання його протиправним та нечинним чи окремих його положень (постанова Верховного Суду від 23.03.2023 р. у справі № 640/6699/20).

У постанові Верховного Суду від 16.11.2022 р. у справі № 904/2258/20 зроблений правовий висновок про те, що скасовуючи рішення господарських судів попередніх інстанцій, Великою Палатою Верховного Суду зазначено, що питання нарахування та сплати пайового внеску мали вирішуватися відповідно до положень нормативно-правових актів, які були чинними на момент виникнення у відповідача такого обов`язку, тобто з моменту прийняття об`єктів містобудування в експлуатацію.

Таким чином, станом на момент порушення прав територіальної громади міста Києва, що є датою введення об`єктів будівництва в експлуатацію - 14.09.2021 р. та 06.09.2022 р., рішення Київської міської ради від 19.12.2019 р. № 460/8033 було чинним, обов`язковим та таким, що підлягало застосуванню.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду про те, що вимога позивача про стягнення з відповідача 6301924,88 грн коштів пайової участі на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва є обґрунтованою, доведеною та підлягає задоволенню.

Інші доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та відхиляються колегією суддів.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно зі ст. ст. 76, 77, 78 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Статтею 276 ГПК передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, здійснивши перевірку та оцінку всіх належних доказів, наявних у матеріалах справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду м. Києва від 24.02.2025 р. у справі № у справі № 910/11294/24 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Київпромзв`язокбуд" задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання покладаються на скаржника.

Враховуючи те, що колегія суддів у складі: головуючий суддя - Буравльов С.І., судді - Шапран В.В., Андрієнко В.В. перебувала у щорічній відпустці з 05.05.2025 р. по 18.05.2025 р., повний текст постанови у цій справі складено 20.05.2025 р.

Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київпромзв`язокбуд" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду м. Києва від 24.02.2025 р. у справі № у справі № 910/11294/24 залишити без змін.

3. Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Приватне акціонерне товариство "Київпромзв`язокбуд" .

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 20.05.2025 р.

Головуючий суддя С.І. Буравльов

Судді В.В. Андрієнко

В.В. Шапран