ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

06.05.2025 Справа № 917/800/24

За заявою Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про встановлення порядку виконання рішення по справі

за позовною заявою Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, вул. Миру, 24, м. Горішні Плавні, Полтавська область, 39800

до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк", пров. Шевченка, 12, м. Київ, 031193

про стягнення коштів.

Суддя Погрібна С.В.

Секретар судового засідання Сорока Є.С.

Представники учасників згілно протоколу судового засідання.

Суть заяви. Горішньоплавнівська міська рада Кременчуцького району Полтавської області звернулась до суду з позовом про стягнення з Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" заборгованості по орендній платі за земельну ділянку 0,0287 га (кадастровий номер :50:028:0316) в сумі 31 805,07 грн.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 22.10.2024 позов задоволено частково; стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (пров. Шевченка, 12, м. Київ, 031193, ) на користь Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (вул. Миру, 24, м. Горішні Плавні, Полтавська область, 39800, ) 28 575,93 грн заборгованості зі сплати орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером: :50:028:0316 та 3 028,00 грн витрат по сплаті судового збору.

12.11.2024 рішення набрало законної сили у зв`язку з чим Господарським судом Полтавської області було видано наказ про примусове виконання рішення.

05.02.2025 постановою Східного апеляційного господарського суду рішення скасоване; прийняте нове рішення, яким в позові відмовлено.

На виконання постанови видано відповідний наказ.

18.04.2025 до суду надійшла заява (вх. № 5195), в якій заявник просить суд змінити спосіб і порядок виконання рішення у справі № 917/800/24 шляхом стягнення судового збору з рахунку розпорядника бюджетних коштів - Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області ().

Згідно з частинами 1, 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Ухвалою суду від 29.04.2025 прийнято заяву до розгляду в судовому засіданні 06.05.2025, 10:00.

Представники учасників справи в судове засідання 06.05.2025 не з`явились, належним чином повідомлені про дату та час проведення судового засідання з розгляду заяви, їх явка обов`язковою судом не визнавалась.

Розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про зміну способу і порядку виконання рішення у справі № 917/800/24, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин 1, 3 статті 331 Господарського процесуального кодексу України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

У частині третій статті 33 Закону України "Про виконавче провадження" зазначено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення.

Поняття "спосіб" і "порядок" виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Отже, під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб. Зокрема, зміна способу виконання рішення можлива шляхом видозмінення зазначеної у рішенні форми виконання (грошової чи майнової), тобто за відсутності у боржника присудженого позивачеві майна в натурі або грошових коштів, достатніх для покриття заборгованості.

Зміна способу та порядку виконання рішення є однією з процесуальних гарантій захисту та відновлення захищених судом прав та інтересів фізичних і юридичних осіб. Зі змісту та призначення інституту зміни способу виконання рішення, ухвали, постанови, вбачається, що він є ефективним процесуальним засобом на гарантування виконання рішення (пункт 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

Суд зазначає, що зміна способу виконання рішення, здійснена судом в порядку, визначеному статтею 331 ГПК України, не є прийняттям нового рішення, яке підлягає окремому виконанню, але означає прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб встановлений у рішенні та припинення здійснення тих заходів, які були визначені рішенням та здійснення їх у спосіб, встановлений ухвалою, винесеною відповідно до норм процесуального права. Отже, така ухвала є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання судового рішення та спрямована на забезпечення повного виконання рішення суду і відповідного судового наказу.

Відповідно до положень статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Згідно з статтею 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

У відповідності до частини 1 статті 326 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Частиною 1 статті 327 ГПК України передбачено, що виконання судового рішення здійснюється на підставі наказу, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (п. 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 року № 18-рп/2012).

Невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (п. 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 року № 11-рп/2012).

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У частині 1 статті 6 Конвенції закріплено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з абз. 1 п. п. 2 п. 9 та абз. 2 п. 2 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого Постановою КМУ від 03 серпня 2011 року № 845, органи казначейства змушені повертати виконавчі документи у разі, якщо боржником зазначено не розпорядника бюджетних коштів.

Статтею 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що виконавчі органи рад - органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до статті 11 Закону України "Про місцеве самоврядування" виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.

У відповідності до статті 51 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчим органом сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради є виконавчий комітет ради, який утворюється відповідною радою на строк її повноважень. Після закінчення повноважень ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної у місті ради її виконавчий комітет здійснює свої повноваження до сформування нового складу виконавчого комітету.

Згідно з частиною 2 статті 64 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", сільські, селищні, міські, районі в містах (у разі їх створення) ради та їх виконавчі органи самостійно розпоряджаються коштами відповідних місцевих бюджетів, визначають напрями їх використання.

Статтею 2 Бюджетного Кодексу України визначено, що головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Згідно зі статтею 22 Бюджетного Кодексу України Головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути виключно: 1) за бюджетними призначеннями, визначеними законом про Державний бюджет України, - установи, уповноважені забезпечувати діяльність Верховної Ради України, Президента України, Кабінету Міністрів України в особі їх керівників; міністерства, Національне антикорупційне бюро України, Конституційний Суд України, Верховний Суд, вищі спеціалізовані суди, Вища рада правосуддя та інші органи, безпосередньо визначені Конституцією України, в особі їх керівників, а також Державна судова адміністрація України, Національна академія наук України, Національна академія аграрних наук України, Національна академія медичних наук України, Національна академія педагогічних наук України, Національна академія правових наук України, Національна академія мистецтв України, інші установи, уповноважені законом або Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у відповідній сфері, в особі їх керівників; 2) за бюджетними призначеннями, визначеними рішенням про бюджет Автономної Республіки Крим, - уповноважені юридичні особи (бюджетні установи), що забезпечують діяльність Верховної Ради Автономної Республіки Крим та Ради міністрів Автономної Республіки Крим, а також міністерства та інші органи влади Автономної Республіки Крим в особі їх керівників; 3) за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, - місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників. Якщо згідно із законом місцевою радою не створено виконавчий орган, функції головного розпорядника коштів відповідного місцевого бюджету виконує голова такої місцевої ради.

05.02.2025 на виконання постанови Східного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 у справі № 917/800/24 видано наказ про стягнення з Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (вул. Миру, 24, м. Горішні Плавні, Полтавська область, 39800, ) на користь Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (вул. Малопідвальна, б.8 м. Київ, 01001, ) 3633,60 грн судового збору.

Як вбачається із матеріалів заяви Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" звернулася до Управління Державної казначейської служби України у м. Горішні Плавні Полтавській області із заявою, в якій просило прийняти до виконання виконавчий документ.

Управлінням Державної казначейської служби України у м. Горішні Плавні Полтавській області листом повернуло виконавчий документ без виконання, у зв`язку з тим, що боржник не має відкритих рахунків в органі Казначейства.

Відтак, з урахуванням того, що Горішньоплавнівська міська рада Кременчуцького району Полтавської області не є розпорядником коштів бюджету та не має рахунків в органах державного казначейства, приходить до висновку, що з метою захисту прав заявника та подальшого реального виконання рішення суду у даній справі, стягнення присуджених грошових коштів слід здійснювати з рахунку розпорядника бюджетних коштів - Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області.

Вказаний висновок суду узгоджується із правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 14.05.2020 у справі № 916/1952/17.

Суд зазначає, що нові обов`язки на боржника, окрім тих, що вже встановлені постановою Східного апеляційного господарського суду від 05.02.2025, не покладаються, а зміна способу (порядку) виконання рішення суду пов`язана із відсутністю у боржника відкритих рахунків, а також рахунків з яких можливо було здійснити безспірне списання.

Водночас, суд звертає увагу на те, що з моменту прийняття рішення у даній справі, відповідач не був позбавлений можливості самостійно та добровільно виконати рішення суду, проте, як свідчать наявні матеріли справи, таких дій не вчинив та добровільно рішення суду, як самостійно так й через відповідні виконавчі органи, не виконав.

Крім того, слід звернути увагу, що у даному випадку не відбудеться заміни сторони на стадії виконання судового рішення, оскільки судом стягнуто грошові кошти саме з Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, однак за рахунок бюджетних асигнувань з відкритих у Казначействі рахунків Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області.

Керуючись статтями 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" про зміну способу і порядку виконання постанови Східного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 у справі № 917/800/24 задовольнити.

2. Змінити спосіб і порядок виконання постанови Східного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 у справі № 917/800/24 наступним чином:

Стягнути з Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (вул. Миру, 24, м. Горішні Плавні, Полтавська область, 39800, ) на користь Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (вул. Малопідвальна, б.8 м. Київ, 01001, ) 3633,60 грн судового збору.

Стягувач: Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (вул. Малопідвальна, б.8 м. Київ, 01001, );

Боржник: Виконавчий комітет Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області (вул. Миру, 24, м. Горішні Плавні, Полтавська область, 39800, ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку у строки визначені статтею 256 ГПК України.

Ухвала підписана 12.05.2025.

Суддя Погрібна С.В.