ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2025 року м.Дніпро Справа № 904/5499/23

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя: Іванов О.Г. (доповідача),

судді: Верхогляд Т.А., Паруснікова Ю.Б.,

секретар судового засідання: Логвиненко І.Г.

представники сторін:

від позивача: Явтух О.Г. (в залі суду);

від відповідача: Бачурін С.В. (в залі суду);

від відповідача: Чишинська А.В. (поза межами суду);

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.01.2024 (суддя Євстигнеєва Н.М., м. Дніпро, повний текст підписаний 08.02.2024) у справі № 904/5499/23

за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз"

до ОСОБА_1

про стягнення збитків у розмірі 2 484 480,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом про стягнення з ОСОБА_1 збитків у розмірі 2 484 480,00грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначило, що 17.05.2023 в.о Голови Правління АТ "Дніпропетровськгаз" Бачурін С.В. видав наказ №01.3Нк-140-0523 "Про виплату премії", згідно з яким наказав нарахувати та виплатити у травні 2023 року премії за перші чотири місяці 2023 року Голові та членам правління Товариства в розмірі, зазначеному у Протоколі засідання Наглядової ради АТ "Дніпропетровськгаз" від 12.05.2023 № 12/05-2023.

На виконання цього наказу ОСОБА_1 , як директору технічному, виплачено 1 242 240 грн 00 коп та ОСОБА_2 , як директору комерційному, 18.05.2023 було виплачено 1 242 240 грн 00 коп, що разом становить 2 484 480 грн 00 коп.

В той же час, цей наказ в.о Голови Правління АТ "Дніпропетровськгаз" Бачуріна С.В. №01.3Нк-140-0523 "Про виплату премії" прийнято на виконання нелегітимного рішення Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2023 в порушення норм закону. В.о. Голови Правління Бачурін С.В., як посадова особа, ознайомлений з положеннями статуту АТ "Дніпропетровськгаз", Положенням про наглядову раду, внутрішніми розпорядчими документами підприємства, та володіє таким рівнем знань, професійності та досвіду, що міг критично оцінити належність протоколу Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2023, та дійти висновку, що останній не відповідає вимогам установчих документів.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 30.01.2024 у справі № 904/5499/23 в задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" до ОСОБА_1 про стягнення збитків у розмірі 2 484 480,00грн відмовлено. Судові витрати віднесено на позивача.

Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить це рішення скасувати, ухвалити нове рішення яким задовольнити позовні вимоги.

При цьому, скаржник в апеляційній скарзі посилається на те, що по другому питанню порядку денного «Про виплату Голові та членам Правління Товариства премії (заохочення) проголосувало «ЗА» 2 члени Наглядової ради (Девід Ентоні Ховард Браун, Іан Бьорд), та «УТРИМАВСЯ» 1 член ( ОСОБА_3 ), тобто менше 3 (трьох) членів Наглядової ради, що порушує п. 8.21. Положення та п. 3 ст. 75 Закону України «Про акціонерні товариства» від 27.07.2022 № 2465-ІХ.

Отже, засідання Наглядової ради вважається правомочним, а рішення у вигляді протоколу Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2023 є нелегітимним.

Проте, Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що 12.05.2023 прийнято рішення Наглядової ради про виплату Голові та членам правління Товариства премії (заохочення) за перші чотири місяці 2023 року.

АТ «Дніпропетровськгаз» допускає, що дійсно при копіюваннях тексту могла бути допущена описка, проте, ОСОБА_3 не надає жодних пояснень щодо власноруч поставленого підпису у бюлетені від 05.05.2023 навпроти графи «Утримався», тому що вигадати цьому пояснення неможливо.

Акцентує увагу на тому, що судом першої інстанції не надано оцінки тій обставині, що Відповідачем було прийнято рішення у вигляді наказу «Про виплату премії (заохочення)» від 15.05.2023 №01.3Нк-140-0523 без наявності оригіналів документів, а саме: оригіналу протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 та бюлетенів від 05.05.2023.

Таким чином, судом першої інстанції не надана оцінка тому факту, що посадова особа приймала рішення на підставі копій документів, при цьому, не витребувавши у Наглядової ради оригінали вказаних документів, що свідчить про те, що в.о. Голови правління Бачурін С.В. неналежно та недобросовісно виконував свої посадові обов`язки. Такі дії ОСОБА_1 говорять про те, що він діяв усупереч інтересам юридичної особи, недобросовісно, безрозсудно, та перевищив свої повноваження.

Підписуючи наказ про преміювання керівного складу АТ «Дніпропетровськгаз», ОСОБА_1 було відомо, що підприємство є збитковим, що підтверджується звітом про фінансовий стан, відповідно до якого збиток за перший квартал 2023 року складає - 298 923 млн. грн, та за перше півріччя 2023 - 285 955 млн. грн.

Окрім того, у зв`язку зі складним фінансовим положенням весь персонал АТ «Дніпропетровськгаз» з 01.02.2023 переведено на семигодинний робочий час, що підтверджується наказом від 31.01.2023 №01.3

ОСОБА_4 , що в.о. Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачурін С.В. не мав на меті діяти в інтересах АТ «Дніпропетровськгаз», а більше того, діяв всупереч таким інтересам, своїми діями лише погіршив майновий стан підприємства, та спричинив збитки АТ «Дніпропетровськгаз» на суму 2 484 480 грн 00 коп.

Відповідач, ОСОБА_1 , у відзиві на апеляційну скаргу проти її задоволення заперечив, зазначив про законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення. Пояснив, що під час розгляду справи відповідачем надано пояснення ОСОБА_3 на ім`я Голови Наглядової Ради від 15.11.2023 про те, що при створенні протоколу та бюлетенів у зв`язку з копіюванням текстів створюваних документів, ним помилково було залишено в протоколі заочного голосування Наглядової Ради Товариства по другому питанню порядку денного «Про виплату Голові та членам Правління Товариства премії (заохочення)» запис навпроти варіанта голосування «Утримався», оскільки дійсно він мав намір голосувати «За», про що нижче по тексту зафіксовано, що «Рішення прийнято».

Крім того, 14 листопада 2023 року на адресу АТ «Дніпропетровськгаз» направлено лист з виправленими протоколом засідання Наглядової Ради від 12.05.2023 та бюлетенем. Згідно виправленого протоколу засідання Наглядової ради Товариства від 12.05.2023 та виправленого бюлетеня заочного голосування члена Наглядової ради Товариства ОСОБА_3 від 05.05.2023, який є представником акціонера Сольвоторе Ентерпрайзез Лімітед (Solvotore Enterprises Limited), НОМЕР_1 , ОСОБА_3 голосував «за» прийняття рішення про виплату голові та членам правління премії.

Докази направлення листа від 14.11.2023, виправленого протоколу та бюлетеню заочного голосування від 05.05.2023 містяться в матеріалах справи (опис вкладення, поштова накладна, фіскальний чек, а.с.187, том 1).

Також відповідачем долучено до матеріалів справи нотаріально посвідчену заяву свідка ОСОБА_3 , який є членом Наглядової ради з 21.04.2021 та секретарем Наглядової ради товариства з 26.04.2021. В заяві свідка зазначено про обізнаність ОСОБА_3 зі змістом закону про кримінальну відповідальність за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом. В заяві свідка ОСОБА_3 зазначив про те, що в рішенні Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2-23 допущено технічну помилку, у зв`язку з чим на протоколі та бюлетені міститься засвідчувальний напис «Виправлено». Зазначає, що у голосуванні по питанню порядку денному «Про виплату голові та членам правління Товариства премії (заохочення)» в протоколі засідання Наглядової ради Товариства № 12/05-2023 від 12.05.2023 всі три члена Наглядової ради голосували одноголосно «За».

Станом на час розгляду даної справи рішення Наглядової ради від 12.05.2023 недійсним у встановленому порядку не визнано.

В силу п.8.26 Положення про Наглядову раду АТ «Дніпропетровськгаз», рішення, прийняті Наглядовою радою, є обов`язковими для виконання членами Наглядової ради, головою та членами правління, відокремленими (структурними) підрозділами та всіма працівниками товариства.

Доводи позивача, що рішення Наглядової ради є нечинним, зводяться до того, що за прийняття рішення з другого питання порядку денного проголосували дві особи, замість трьох, тобто рішення фактично не було прийнято.

При цьому, в рішенні зазначено, що за результатами голосування «Рішення прийнято».

Обставина прийняття рішення про виплату премії (заохочення) підтверджується наданими відповідачем доказами, а саме: нотаріально посвідченою заявою свідка ОСОБА_3 про те, що він голосував «за» прийняття рішення про виплату премії (заохочення), листом від 14 листопада 2023 року, яким на адресу АТ «Дніпропетровськгаз» направлені виправлені протокол засідання Наглядової Ради від 12.05.2023 та бюлетенем голосування.

Також Відповідачем 10.01.2025 подано клопотання про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч.1 ст. 231 цього Кодексу (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства), яке обґрунтовано наступним.

З матеріалів справи вбачається, що спір стосується відшкодування збитків (предмет спору) в.о. Головою правління АТ (фізична особа) за позовом самого АТ (юридична особа). Розглядаючи спір в порядку господарського судочинства суд попередньої інстанцій це питання не перевіряв, але потенційно виходив з того, що дані відносини є корпоративними.

З 01.01.2023 ст.96-1 ЦК України визначає тлумачення «корпоративних відносин», а ст.167 ГК України більше вказане не регулює.

На даний час Велика Палата Верховного Суду у постанові від 2 серпня 2023 року у справі №925/1741/21, аналізуючи зміст ч. 6 ст. 96-1 ЦК України, підтвердила, що корпоративними є лише ті відносини, які пов`язані із корпоративними правами. Відносини між юридичною особою та її посадовими особами регулюються іншими нормами права, зокрема трудовим і цивільним законодавством.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 08.04.2024 (колегією суддів у складі: головуючого судді Коваль Л.А., суддів Мороза В.Ф., Чередка А.Є.) відкрито апеляційне провадження у справі за вищевказаною апеляційною скаргою; розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 08.08.2024.

Судове засідання, призначене на 08.08.2024 не відбулося у зв`язку з перебуванням на лікарняному члена колегії у справі головуючого судді Коваль Л.А.

У зв`язку з перебуванням на лікарняному головуючого судді Коваль Л.А., 10.09.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи між суддями, за результатами якого, для вирішення питання щодо визначення іншої дати судового засідання, визначено новий склад суду у складі: головуючого судді Іванова О.Г., суддів Чередка А.Є., Мороза В.Ф.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.09.2024 зазначеною колегією суддів призначено розгляд апеляційної скарги в судове засідання на 14.11.2024.

04.10.2024 розпорядженням керівника апарату суду відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30, зі змінами, внесеними згідно з Рішеннями Ради суддів України, відповідно до пункту 2.6.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Центральному апеляційному господарському суді, затверджених рішенням, оформленим протоколом зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду №2 від 08.10.2018 зі змінами, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 904/5499/23.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 04.10.2024, справу №904/5499/23 передано колегії суддів у складі: Коваль Л.А (головуючий, доповідач), Чередко А.Є., Мороз В.Ф.

07.10.2024 розпорядженням керівника апарату суду відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30, зі змінами, внесеними згідно з Рішеннями Ради суддів України, відповідно до пункту 2.6.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Центральному апеляційному господарському суді, затверджених рішенням, оформленим протоколом зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду №2 від 08.10.2018 зі змінами, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 904/5499/23.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2024, справу №904/5499/23 передано колегії суддів у складі: Іванов О.Г.(головуючий, доповідач), Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А.

Ухвалою суду від 10.10.2024 справу №904/5499/23 прийнято до свого провадження вищезазначеною колегією суддів; розгляд справи призначено у судовому засіданні на 13.01.2025.

Ухвалою суду від 13.01.2025 розгляд справи відкладено до 13.02.2025.

В судовому засіданні 13.02.2025 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини постанови у даній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

ОСОБА_1 з 26 травня 2017 року по 18 липня 2023 року обіймав посаду директора технічного Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз", що підтверджується наказом № 187/1-ОБ/К від 25.05.2017 про призначення на посаду (а.с.59 том 1) та наказом № 191-ОБ/К про припинення трудового договору (контракту) від 18.07.2023 (а.с.60 том 1).

01 липня 2022 року між Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" (Товариство) та ОСОБА_1 (працівник) укладено Контракт, за умовами якого (п.1.1) працівник приймається на роботу в Товариство до складу правління: членом правління Товариства на посаду директора технічного відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (а.с.133-136 том 1).

Згідно наказу № 106-ОБ/К від 15.05.2023 ОСОБА_1 , директора технічного, призначено виконуючим обов`язки голови правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" з 16.05.2023 по 17.05.2023 (а.с.61 том 1).

12 травня 2023 року відбулося засідання Наглядової ради Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" з порядком денним: обрання тимчасово виконуючого обов`язки голови Наглядової ради та про виплату Голові та членам правління Товариства премії (заохочення) (а.с.63 том 1).

На засіданні Наглядової ради 12.05.2023 прийнято рішення про виплату Голові та членам правління Товариства премії (заохочення) за перші чотири місяці 2023 року в наступному розмірі:

Голові правління 4969000,00грн; директору технічному, директору комерційному, директору з капітального будівництва, директору фінансовому, директору з безпеки по 1242240,00грн кожному.

Як зазначено в протоколі засідання Наглядової ради, у заочному голосуванні прийняли участь:

Члени Наглядової ради - Девід Ентоні ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 . Голова Наглядової ради Бойко Д.Д. та член Наглядової ради ОСОБА_7 участі у заочному голосуванні не приймали.

За прийняття рішення про виплату премії голосували: "за" - Девід Ентоні Ховард Браун, Іан Бьорд; "проти" немає; "утримався" - ОСОБА_3 .

Рішення прийнято.

15.05.2023 в. о Голови Правління АТ "Дніпропетровськгаз" Бачурін С.В. видав наказ №01.3Нк-140-0523 "Про виплату премії (заохочення)", згідно з яким наказав нарахувати та виплатити у травні 2023 року премію за перші чотири місяці 2023 року, Голові та членам правління Товариства, в розмірі зазначеному у Протоколі засідання Наглядової ради АТ "Дніпропетровськгаз" від 12.05.2023 № 12/05-2023 (а.с.62 том 1).

Матеріалами справи підтверджено, що при підготовці наказу від 15.05.2023 №01.3Нк-140-0523 була допущена помилка в його оформленні. Дата наказу на паперовому носії зазначена 15.05.2023, а фактично наказ був створений та зареєстрований в електронній системі документообігу 17.05.2023.

Саме 17.05.2023 в.о Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачурін С.В. видав наказ №01.ЗНк-140-0523 «Про виплату премії», згідно з яким наказав нарахувати та виплатити у травні 2023 року премії за перші чотири місяці 2023 року Голові та членам правління Товариства в розмірі зазначеному у Протоколі засідання Наглядової ради АТ «Дніпропетровськгаз» від 12.05.2023 №12/05-2023.

Зазначений наказ був підписаний в.о.Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» ОСОБА_1 17 травня 2023 року, оскільки останній був призначений виконуючим обов`язки Голови Правління лише на період з 16.05.2023 по 17.05.2023 наказом NЮ6-ОБ/К від 15.05.2023.

За доводами Позивача при підготовці наказу про виплату премії (заохочення) №01.ЗНк-140-0523 у зв`язку із використанням як шаблона іншого наказу, помилково зазначена дата 15 травня 2023 року.

Фактично наказ був створений 17.05.2023 о 10:44, що підтверджується властивостями файлу. В електронній системі документообігу 1С РГК Докс, Наказ №01.ЗНк-140-0523 зареєстрований як наказ від 17.05.2023.

Крім того, номер наказу можна отримати тільки з електронної системи документообігу 1С РГК Докс, після реєстрації картки документа. В наказі №01.ЗНк-140- 0523 номер надрукований в електронному вигляді, тобто після реєстрації в документообігу 1С РУК Докс 17.05.2023.

Таким чином, спірний наказ від 15.05.2023 №01.3Нк-140-0523 фактично був створений та виданий 17.05.2023 на виконання рішення, оформленого протоколом Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2023.

Фактичну дату створення та видачі спірного наказу (17.05.2023) сторони у справі не оскаржують.

На виконання наказу в.о Голови Правління АТ "Дніпропетровськгаз" Бачуріна С.В. №01.3Нк-140-0523 "Про виплату премії (заохочення)" від 15.05.2023, ОСОБА_1 як директору технічному виплачено 1 242 240 грн 00 коп та ОСОБА_2 , як директору комерційному 18.05.2023 виплачено 1 242 240 грн 00 коп, що разом становить 2 484 480 грн 00 коп.

Під час розгляду справи Відповідачем надано пояснення ОСОБА_3 (члена Наглядової ради) на ім`я Голови Наглядової Ради від 15.11.2023 про те, що при створенні протоколу та бюлетенів у зв`язку з копіюванням текстів створюваних документів, ним помилково було залишено в протоколі заочного голосування Наглядової Ради Товариства по другому питанню порядку денного "Про виплату Голові та членам Правління Товариства премії (заохочення)" запис навпроти варіанта голосування "Утримався", оскільки дійсно він мав намір голосувати "За", про що нижче по тексту зафіксовано, що "Рішення прийнято" (а.с.188 том 1).

Крім того, 14 листопада 2023 року на адресу АТ "Дніпропетровськгаз" було направлено лист з виправленими протоколом засідання Наглядової Ради від 12.05.2023 та бюлетенем (а.с.184-186 том 1).

Згідно виправленого протоколу засідання Наглядової ради Товариства від 12.05.2023 (а.с.185 том 1) та виправленого бюлетеня заочного голосування члена Наглядової ради Товариства ОСОБА_3 від 05.05.2023, який є представником акціонера Сольвоторе Ентерпрайзез Лімітед (Solvotore Enterprises Limited), НОМЕР_1 (а.с.186 том 1), ОСОБА_3 голосував "за" прийняття рішення про виплату голові та членам правління премії.

Докази направлення листа від 14.11.2023, виправленого протоколу та бюлетеню заочного голосування від 05.05.2023 містяться в матеріалах справи (опис вкладення, поштова накладна, фіскальний чек, а.с.187 том 1).

Також відповідачем долучено до матеріалів справи нотаріально посвідчену заяву свідка ОСОБА_3 , який є членом Наглядової ради з 21.04.2021 та секретарем Наглядової ради товариства з 26.04.2021 (а.с.115-127 том 2). В заяві свідка зазначено про обізнаність ОСОБА_3 зі змістом закону про кримінальну відповідальність за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом.

В заяві свідка ОСОБА_3 зазначив про те, що в рішенні Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2-23 допущено технічну помилку, у зв`язку з чим на протоколі та бюлетені міститься засвідчувальний напис "Виправлено". Указає, що у голосуванні по питанню порядку денному "Про виплату голові та членам правління Товариства премії (заохочення)" в протоколі засідання Наглядової ради Товариства № 12/05-2023 від 12.05.2023 всі три члена Наглядової ради голосували одноголосно "За".

АТ "Дніпропетровськгаз" просить стягнути з ОСОБА_1 збитки в розмірі 2484480,00грн, які спричинені виплатою премії самому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на виконання наказу від 15.05.2023 №01.3 ОСОБА_8 .

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує, що і є причиною звернення позивача до суду.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, господарський суд виходив з того, що обставина прийняття рішення про виплату премії (заохочення) підтверджується наданими відповідачем доказами, а саме: нотаріально посвідченою заявою свідка ОСОБА_3 (секретар Наглядової ради Товариства) про те, що він голосував "за" прийняття рішення про виплату премії (заохочення); листом від 14 листопада 2023 року, яким на адресу АТ "Дніпропетровськгаз" направлені виправлені протокол засідання Наглядової Ради від 12.05.2023 та бюлетенем голосування.

В силу п.8.26 Положення про Наглядову раду АТ "Дніпропетровськгаз", рішення, прийняті Наглядовою радою, є обов`язковими для виконання членами Наглядової ради, головою та членами правління, відокремленими (структурними) підрозділами та всіма працівниками товариства.

За наявних у справі доказів суд дійшов висновку, що рішення про виплату премії (заохочення) було прийнято належним складом осіб та, з огляду на приписи п.8.26 Положення про Наглядову раду товариства, підлягало виконанню відповідачем, як в. о Голови Правління АТ "Дніпропетровськгаз".

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.

Щодо юрисдикції цього спору та клопотання Відповідача про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч.1 ст. 231 цього Кодексу (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства).

За змістом пункту 8.1. Статуту органами Товариства є: загальні збори, Наглядова рада, Правління та Ревізійна комісія.

Посадові особи органів товариства повинні діяти в інтересах товариства, дотримуватися вимог законодавства, положень Статуту та інших документів Товариства (п.8.3.2. Статуту).

Посадові особи органів товариства несуть відповідальність перед Товариством за шкоду (збитки), заподіяну Товариству їхніми діями (бездіяльністю) відповідно до законодавства України.

За змістом пункту 11.1.1. Статуту товариства, затвердженого Рішенням загальних зборів акціонерів АТ "Дніпропетровськгаз" від 11.04.2019, виконавчим органом товариства, що здійснює управління його поточною діяльністю, є Правління. Голова правління Товариства має право, зокрема, видавати обов`язкові до виконання працівниками товариства накази, розпорядження, вказівки в межах своєї компетенції, встановлювати внутрішній режим роботи в товаристві (п.11.5.1.6 Статуту).

За приписами частинами 1, 2, 5 статті 81 Закону України «Про акціонерні товариства» виконавчий орган акціонерного товариства (далі - виконавчий орган) здійснює управління поточною діяльністю товариства. До компетенції виконавчого органу належить вирішення всіх питань, пов`язаних з керівництвом поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів та наглядової ради. Виконавчий орган підзвітний загальним зборам і наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Виконавчий орган діє від імені товариства у межах, встановлених статутом акціонерного товариства і законом.

Порядок роботи, права та обов`язки членів виконавчого органу, а також виплати їм винагороди визначаються цим Законом, іншими актами законодавства, статутом акціонерного товариства, положенням про виконавчий орган товариства та/або положенням про винагороду членів виконавчого органу, а також договором або контрактом, що укладається з кожним членом виконавчого органу.

Тобто, 17.05.2023 під час перебування на посаді виконуючого обов`язки Голови Правління АТ "Дніпропетровськгаз", Відповідач ОСОБА_1 , здійснюючи свої управлінські повноваження, прийняв наказ №01.3Нк-140-0523 "Про виплату премії (заохочення)" від 15.05.2023, внаслідок чого Позивач зазначає про те, що йому було завдано збитків на суму 2 484 480,00 грн.

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з доводами позивача, що правовідносини, які виникли між сторонами щодо відшкодування збитків, стосуються дій (рішень) Відповідача як посадової особи Позивача під час здійснення ним своїх управлінських повноважень, тому такі правовідносини за своєю суттю є господарськими, хоч і виявлені після звільнення ОСОБА_1 з посади виконуючого обов`язки Голови Правління АТ "Дніпропетровськгаз".

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 у справі №127/27466/20, дійшла таких висновків :

"10.1. Створення (обрання) виконавчого органу товариства відбувається за рішенням загальних зборів учасників товариства (частина перша статті 99 ЦК України, пункт 7 частини другої статті 30 Закону № 2275-VIII) або в окремих випадках - наглядової ради товариства (частина друга статті 38 Закону № 2275-VIII). Це рішення породжує між особами, яких воно стосується, корпоративні відносини, у яких обрана особа наділяється повноваженнями з управління.

Ці корпоративні відносини також є підставою для виникнення відносин представництва товариства перед третіми особами, а також трудових відносин, що регулюються законодавством про працю, та виникають у зв`язку з укладенням в установленому порядку (частина дванадцята статті 39 Закону № 2275-VIII) з одноосібним виконавчим органом (членом колегіального виконавчого органу) трудового договору (контракту).

Водночас саме відносини з управління товариством, у яких директору надані відповідні повноваження, за здійснення яких він несе встановлену законом відповідальність, становлять основу відносин між товариством та цією особою.

Таким чином, даний спір виник між господарським товариством та його посадовою особою (повноваження якої припинено) щодо відшкодування збитків завданих товариству діями (рішенням) такої посадової особи.".

Отже, зважаючи на характер правовідносин, з яких виник спір, та враховуючи, що характер правовідносин є визначальним при вирішенні питання підсудності, колегія суддів вважає, що справа № 904/5499/23 підлягає розгляду у порядку господарського судочинства.

Колегія суддів зазначає, що указані статтею 133 КЗпП обмеження матеріальної відповідальності керівника стосуються керівників юридичних осіб, які не є господарськими товариствами, зокрема, керівників юридичних осіб публічного права (комунальних підприємств, спільних комунальних підприємств, навчальних закладів тощо), основу відносин яких з юридичною особою складають трудові відносини.

Водночас, коли основу відносин керівника та господарського товариства складають корпоративні відносини управління, завдані юридичній особі збитки керівником можуть бути відшкодовані в загальному порядку та розмірі згідно з положеннями Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, а відповідний спір підлягає вирішенню судом господарської юрисдикції.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

У статтях 5, 7 та 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" зазначено, що правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до статті 1 ГПК цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження господарських судів, встановлює порядок здійснення судочинства у господарських судах.

Згідно зі статтею 4 ГПК право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Пунктом 12 частини першої статті 20 ГПК унормовано, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною 2 цієї статті) та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів) такої юридичної особи, поданим в її інтересах.

За приписами частини сьомої статті 30 ГПК за місцезнаходженням юридичної особи господарським судом розглядаються спори між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) її посадової особи.

Відповідно до частини першої статті 54 ГПК, якою унормовано особливості участі у судовому процесі осіб, власник (власники), яким законом надано право звертатися до суду в інтересах юридичної особи у спорах про відшкодування збитків, заподіяних її посадовою особою, учасник (учасники), акціонер (акціонери) юридичної особи, якому (яким) сукупно належить 5 і більше відсотків статутного капіталу товариства (голосуючих акцій) або частка у власності юридичної особи якого (яких) сукупно становить 5 і більше відсотків, може (можуть) подати в інтересах такої юридичної особи позов про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою.

Згідно з частинами другою третьою статті 54 ГПК у разі відкриття провадження за таким позовом зазначена юридична особа набуває статусу позивача, але не вправі здійснювати свої процесуальні права та обов`язки без згоди власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів), який (які) подав (подали) позов. Посадова особа, до якої пред`явлений позов, не вправі представляти юридичну особу та призначати іншу особу для представництва юридичної особи в даній справі. До закінчення підготовчого засідання у справі інший співвласник (співвласники), учасник (учасники), акціонер (акціонери) цієї юридичної особи має (мають) право приєднатися до поданого позову шляхом подання до суду відповідної заяви, після чого він (вони) набуває (набувають) таких самих процесуальних прав та обов`язків, як і власник (учасник, акціонер), який подав позов.

У постанові від 23.10.2024 у справі № 910/2301/24 Верховний Суд зазначив, що:

« 4.22. Тобто, вказаними нормами процесуального законодавства лише передбачено можливість в тому числі і міноритарного власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів) юридичної особи, якому (яким) сукупно належить 5 і більше відсотків статутного капіталу товариства (голосуючих акцій) або частка у власності юридичної особи якого (яких) сукупно становить 5 і більше відсотків, пред`явити позов в інтересах такої юридичної особи до посадової особи такої юридичної особи (у тому числі посадової особи, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, коли юридична особа не звертається з відповідним позовом; наведені норми не обмежують саму юридичну особу у праві пред`явити позов про відшкодування збитків до посадової особи, що прямо вбачається з частини сьомої статті 30 ГПК».

4.23. Так, у постанові від 05.12.2023 у справі №917/178/23 Верховний Суд зазначив, що враховуючи положення пункту 12 частини першої статті 20 та статті 54 ГПК з позовом про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, може звернутися як власник (власники), учасник (учасники), акціонер (акціонери) юридичної особи, якому (яким) сукупно належить 5 і більше відсотків статутного капіталу товариства (голосуючих акцій) або частка у власності юридичної особи якого (яких) сукупно становить 5 і більше відсотків, так і сама юридична особа.

4.24. При цьому, зі змісту наведеного висновку Верховного Суду не вбачається такого вузького тлумачення положень статті 54 ГПК, про яке зазначає скаржниця, а саме, що з указаним позовом товариство має право звертатися до суду лише коли керівником і власником 100% статутного капіталу позивача є одна і та ж особа.».

З огляду на це колегія суддів вважає, що спір підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, через що в задоволенні клопотання Відповідача про закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч.1 ст. 231 цього Кодексу (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства) колегія суддів відмовляє.

Щодо суті позовних вимог.

Частиною 1 ст. 11 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України).

Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Відповідно до п.12 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарський суд розглядає справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів) такої юридичної особи, поданим в її інтересах.

Згідно із частиною другою статті 89 Господарського кодексу України посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству. Відшкодування збитків, завданих посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю), здійснюється у разі, якщо такі збитки були завдані: діями, вчиненими посадовою особою з перевищенням або зловживанням службовими повноваженнями; діями посадової особи, вчиненими з порушенням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення подібних дій, встановленої установчими документами товариства; діями посадової особи, вчиненими з дотриманням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення відповідних дій, встановленої товариством, але для отримання такого погодження та/або дотримання процедури прийняття рішень посадова особа товариства подала недостовірну інформацію; бездіяльністю посадової особи у випадку, коли вона була зобов`язана вчинити певні дії відповідно до покладених на неї обов`язків; іншими винними діями посадової особи.

За ст. 63 Закону України "Про акціонерні товариства" посадові особи органів акціонерного товариства повинні діяти в інтересах товариства, дотримуватися вимог законодавства, положень статуту та інших документів товариства. Посадові особи органів акціонерного товариства несуть відповідальність перед товариством за збитки, завдані товариству своїми діями (бездіяльністю), згідно із законом.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить стягнути з відповідача шкоду, заподіяну ним Товариству як членом органу управління Товариства (в.о. голови правління), тобто йдеться про підстави та умови застосування відповідальності члена органу юридичної особи перед юридичною особою, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню приписи ст. 92 ЦК України.

Верховний Суд у постанові від 04.12.2018 у справі №910/21493/17 зробив висновок, що згідно з вимогами статті 92 Цивільного кодексу України особи, які виступають від імені юридичної особи, зобов`язані діяти не лише в межах своїх повноважень, але й добросовісно і розумно. З огляду на положення наведеної правової норми та довірчий характер відносин між господарським товариством та його посадовою особою (зокрема, директором чи генеральним директором) протиправна поведінка посадової особи може виражатись не лише в невиконанні нею обов`язків, прямо встановлених установчими документами товариства, чи перевищенні повноважень при вчиненні певних дій від імені товариства, а й у неналежному та недобросовісному виконанні таких дій без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм розсудом, прийнятті очевидно необачних чи марнотратних рішень. Аналогічні висновки зроблені і в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №911/2129/17.

Наведене відповідає міжнародним Принципам корпоративного управління Організації економічного співробітництва та розвитку, які закріплюють такі основні фідуціарні обов`язки директорів підприємства, як обов`язок дбайливого ставлення (діяти добросовісно на користь розвитку підприємства, приділяючи достатньо часу, зусиль і професійних навичок управлінню ним) та обов`язок лояльності (уникати конфлікту інтересів і діяти під час ухвалення рішень щодо діяльності підприємства лише в інтересах останнього).

Посадові особи органів акціонерного товариства несуть відповідальність перед товариством за збитки, завдані товариству своїми діями (бездіяльністю), згідно із законом. У разі, якщо відповідальність згідно із цією статтею несуть кілька осіб, їх відповідальність перед товариством є солідарною.

При застосуванні статті 92 Цивільного кодексу України потрібно оцінювати не лише формальну сторону питання - дотримання посадовою особою всіх положень законодавства, статуту, рішень загальних зборів учасників/акціонерів тощо. Адже, навіть коли посадова особа формально виконала всі вимоги законодавства та установчих документів товариства, її дії (бездіяльність) можуть не бути добросовісними, розумними та вчиненими в інтересах товариства.

Вирішуючи питання відповідальності посадової особи перед юридичною особою, суд виходить з презумпції, що така посадова особа діяла в найкращих інтересах товариства; її рішення були незалежними та обґрунтованими; її посадові обов`язки були виконані належним чином.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Зі змісту ч. 2 ст. 1166 ЦК України вбачається, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди (аналогічний висновок міститься у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 753/7281/15-ц, у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.07.2022 у справі № 922/2860/18).

Тому, спростування цієї вини (у тому числі, з підстав вини самого позивача в заподіяній шкоді) є процесуальним обов`язком її заподіювача.

Згідно із статтею 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною (стаття 225 Господарського кодексу України).

Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, суд повинен встановити наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, яке має містити такі складові:

- неправомірність поведінки особи, тобто її невідповідність вимогам, наведеним в актах цивільного законодавства;

- наявність шкоди, під якою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права, взагалі будь-яке знецінення блага, що охороняється законом та її розмір;

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, тобто протиправна поведінка конкретної особи (осіб), на яку покладається відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що необхідно та невідворотно спричинила шкоду;

- вина заподіювача шкоди, як суб`єктивного елемента відповідальності, що полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При зверненні з позовом про відшкодування заподіяної майнової шкоди, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами протиправну поведінки заподіювача шкоди, наявність шкоди та її розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою.

За загальними правилами розподілу обов`язку доказування кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частини перша та третя статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

За твердженнями Позивача протиправна поведінка ОСОБА_1 полягає в тому, що він діяв всупереч інтересів товариства, а саме:

- наказ "Про виплату премії" прийнято на виконання нелегітимного рішення Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2023 в порушення норм Закону;

- підписуючи наказ про преміювання керівного складу АТ "Дніпропетровськгаз", ОСОБА_1 було відомо, що підприємство працює з мінусовим показником;

- у зв`язку зі складним фінансовим положенням весь персонал АТ "Дніпропетровськгаз" з 01.02.2023 переведено на семигодинний робочий час;

- ОСОБА_1 , як в.о. голови правління діяв всупереч інтересам АТ "Дніпропетровськгаз", своїми діями погіршив майновий стан підприємства, та спричинив збитки АТ "Дніпропетровськгаз" на суму 2 484 480 грн 00 коп.

Рішенням загальних зборів акціонерів АТ "Дніпропетровськгаз" від 11.04.2019, яке оформлене протоколом № 1 від наведеної дати, затверджено Статут АТ "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз".

За змістом пункту 8.1. Статуту органами Товариства є: загальні збори, Наглядова рада, Правління та Ревізійна комісія.

Посадовими особами органів товариства визнаються Голова та члени Наглядової ради, Голова та члени правління, голова та члени Ревізійної комісії (п.8.3.1. Статуту).

Посадові особи органів товариства повинні діяти в інтересах товариства, дотримуватися вимог законодавства, положень Статуту та інших документів Товариства (п.8.3.2. Статуту).

Посадові особи органів товариства несуть відповідальність перед Товариством за шкоду (збитки), заподіяну Товариству їхніми діями (бездіяльністю) відповідно до законодавства України.

За змістом пункту 11.1.1. Статуту товариства, затвердженого Рішенням загальних зборів акціонерів АТ "Дніпропетровськгаз" від 11.04.2019, виконавчим органом товариства, що здійснює управління його поточною діяльністю, є Правління.

Голова правління Товариства має право:

- діяти без довіреності від імені Товариства, представляти Товариство без довіреності у відносинах з усіма без винятку органами влади, у відносинах з фізичними та юридичними особами (п.11.5.1.1. Статуту);

- вчиняти без довіреності від імені Товариства правочини та укладати від імені Товариства будь-які договори та інші правочини з урахуванням обмежень щодо сум правочинів, які встановлені Статутом та внутрішніми документами Товариства, за наявності відповідного рішення по кожному правочину компетентного органу Товариства (Правління, Наглядової ради, загальних зборів) (п.11.5.1.2. Статуту);

- видавати обов`язкові до виконання працівниками товариства накази, розпорядження, вказівки в межах своєї компетенції, встановлювати внутрішній режим роботи в товаристві (п.11.5.1.6 Статуту).

Відповідно до п.5.7. Положення про правління АТ у разі тимчасової відсутності голови правління його обов`язки виконує член правління, що відповідає за інженерно-технічне забезпечення в товаристві, або інший член правління, призначений відповідним наказом голови правління.

Згідно з пунктом 10.2.2.7 Статуту АТ "Дніпропетровськгаз" до виключної компетенції Наглядової Ради належить обрання та припинення (відкликання) повноважень Голови та членів Правління Товариства.

Також до виключної компетенції Наглядової ради належить затвердження умов контрактів, що укладаються з Головою та членами Правління, встановлення розміру їх винагороди (пункт 10.2.2.8 Статуту).

Відповідно до пункту 3.6 Положення про Правління Товариства права та обов`язки, строк повноважень, відповідальність і оплата праці членів, в тому числі, Голови Правління визначаються Законом України "Про акціонерні товариства", іншими актами законодавства, Статутом Товариства, цим Положенням, Положенням про винагороду членів Правління у разі затвердження його Наглядовою Радою, а також трудовим договором (контрактом), що укладається з кожним членом Правління. Від імені Товариства трудовий договір (контракт) підписує Голова Наглядової Ради чи особа, уповноважена на те Наглядовою Радою.

Відповідно до пунктів 11.1.1., 11.1.2. 11.8. Статуту АТ "Дніпропетровськгаз" виконавчим органом товариства є Правління. Кількісний склад правління становить 6 осіб, в тому числі Голова Правління та члени Правління. Трудові відносини Голови і членів Правління регулюються на підставі трудових договорів, що укладається з ними Товариством.

17.06.2022 між АТ "Дніпропетровськгаз" та ОСОБА_9 укладено Контракт з Головою правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз".

01.07.2022 між АТ "Дніпропетровськгаз" та ОСОБА_2 , ОСОБА_1 укладено Контракти з членом Правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз".

За Контрактами:

ОСОБА_2 приймався на посаду Директора фінансового відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (протокол № 25/05-2022).

ОСОБА_1 приймався на посаду Директора технічного відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (протокол № 25/05-2022).

Згідно з пунктами 6.1., 6.2. Контрактів за виконання обов`язків, передбачених цим Контрактом, працівнику встановлюється щомісячна винагорода у розмірі, визначеному у Додатку до цього Контракту.

Додаткові виплати при виконанні працівником обов`язків, передбачених цим Контрактом, встановлюються сторонами в Додатку до цього Контракту.

Згідно з пунктами 3, 9 Додатку до Контрактів Працівникові (члени Правління) може виплачуватись річна премія та інші місячні премії (заохочення) за рішенням Наглядової ради Товариства.

Частинами 2, 3 статті 75 Закону України «Про акціонерні товариства» передбачено, що засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу, за умови, що інше не передбачено статутом акціонерного товариства.

Рішення наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів наглядової ради від їх загальної кількості, які мають право голосу, якщо для прийняття такого рішення статутом акціонерного товариства не передбачено більшої кількості голосів.

Відповідно до п. 10.4.4. Статуту АТ "Дніпропетровськгаз" Рішення Наглядової ради можуть прийматися шляхом заочного голосування (опитування). Рішення про проведення засідання Наглядової ради шляхом заочного голосування (опитування) приймається Головою Наглядової ради Товариства, крім випадку обрання та/або припинення повноважень Голови та/або Секретаря Наглядової ради Товариства. Порядок прийняття Наглядовою радою рішень шляхом проведення заочного голосування (опитування) визначається Положенням про Наглядову раду.

Пунктом 10.4.5. Статуту та п. 8.13. Положення про Наглядову раду передбачено, що засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь, а при заочному голосуванні надали бюлетені, не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

Згідно з п. 8.21. Положення про Наглядову раду АТ "Дніпропетровськгаз" засідання Наглядової ради у разі заочного голосування (опитування) приймаютьсяпростою більшістю голосів членів Наглядової ради від кількісного складу Наглядової ради, встановленого Загальними зборами.

Згідно з п. 4.1. Положення про Наглядову раду АТ "Дніпропетровськгаз" кількісний склад Наглядової ради складає 5 (п`ять) осіб.

Пунктом 8.23 Положення про Наглядову раду АТ "Дніпропетровськгаз" зазначено, що засідання Наглядової ради у формі заочного голосування вважається правомочним, якщо в ньому взяли участь (надали заповнені бюлетені для голосування) не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

Судом встановлено, що 12.05.2023 прийнято рішення Наглядової ради про виплату Голові та членам правління Товариства премії (заохочення) за перші чотири місяці 2023 року в наступному розмірі:

Голові правління 4 969 000,00 грн; директору технічному, директору комерційному, директору з капітального будівництва, директору фінансовому, директору з безпеки по 1 242 240,00 грн кожному (друге питання порядку денного).

Як зазначено в рішенні Наглядової ради, на засіданні присутні три члена Наглядової ради. Отже, в силу пункту 10.4.5. Статуту, засідання Наглядової ради є правомочним, оскільки відбувалось заочне голосування бюлетені надали не менше як три члена Наглядової ради.

За прийняття рішення щодо виплати премії проголосувало: "за" - 2 члени Наглядової ради (Девід Ентоні Ховард Браун, Іан Бьорд), та "утримався" - 1 член ( ОСОБА_3 ), тобто менше 3 (трьох) членів Наглядової ради. При цьому зазначено, що рішення з цього питання прийнято.

Таким чином, в порушення п. 8.21. Положення та п. 3 ст. 75 Закону України «Про акціонерні товариства» за прийняття рішення не проголосувала проста більшість голосів членів Наглядової ради від кількісного складу Наглядової ради, встановленого Загальними зборами.

Отже, засідання Наглядової ради вважається правомочним, а рішення щодо виплати премії у вигляді протоколу Наглядової ради від 12.05.2023 року № 12/05-2023 є таким, що не прийнято.

Висновок господарського суду про те, що обставина прийняття рішення про виплату премії (заохочення) підтверджується наданими Відповідачем доказами, а саме: нотаріально посвідченою заявою свідка ОСОБА_3 (секретар Наглядової ради Товариства) про те, що він голосував "за" прийняття рішення про виплату премії (заохочення); листом від 14 листопада 2023 року, яким на адресу АТ "Дніпропетровськгаз" направлені виправлені протокол засідання Наглядової Ради від 12.05.2023 та бюлетенем голосування, є передчасним, не відповідає обставинам справи з огляду на наступне.

Колегія суддів констатує, що як на момент прийняття оскаржуваного рішення, так і на теперішній час ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_10 вже не були членами Наглядової ради АТ «Дніпропетровськгаз», що підтверджується протоколом проведення позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» від 08.06.2023.

Відповідно до вказаного протоколу від 08.06.2023 були припинені повноваження усіх членів Наглядової ради, у тому числі Голови Наглядової Ради ОСОБА_10 та ОСОБА_3 , та прийнято рішення обрати нових членів Наглядової ради Товариства, серед яких відсутні особи: ОСОБА_3 та ОСОБА_10 .

Отже, пояснення ОСОБА_3 , як члена Наглядової ради та як секретаря Наглядової ради Товариства, на ім`я Голови Наглядової Ради від 15.11.2023; лист від 14 листопада 2023 року на адресу АТ "Дніпропетровськгаз" з виправленими протоколом засідання Наглядової Ради від 12.05.2023 та бюлетенем; нотаріально посвідчена заява свідка ОСОБА_3 сприймаються колегією суддів критично, з огляду на те, що такі пояснення і заяви зроблені останнім вже після 08.06.2023, тобто після припинення його повноважень як члена та секретаря Наглядової ради АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз».

Окрім того, у цих поясненнях від 15.11.2023 ОСОБА_3 стверджує про те, що при створені протоколу та бюлетенів, у зв`язку з копіюванням текстів створюваних документів з інших документів, останнім помилково залишено запис навпроти варіанта голосування «Утримався».

Колегія суддів допускає, що дійсно при копіюваннях тексту могла бути допущена описка, проте, ОСОБА_3 не надає жодних пояснень щодо власноруч поставленого підпису у бюлетені від 05.05.2023 навпроти графи «Утримався».

Відповідно до п. 7.3. Положення про Наглядову раду, Наглядова рада обирає Секретаря Наглядової Ради. Секретар Наглядової ради обирається на засіданні Наглядової ради з числа її членів або з числа будь-яких інших фізичних чи юридичних осіб. У разі обрання Секретаря Наглядової ради з числа інших фізичних чи юридичних осіб з нею укладається відповідний договір, умови якого затверджуються Наглядовою радою, в такому випадку Секретар Наглядової ради не має права голосу на засіданнях Наглядової ради.

Секретар Наглядової ради Товариства, зокрема:

- оформляє документи Наглядової ради та забезпечує їх надання членам Наглядової ради та іншим посадовим особам органів управління Товариства;

- веде та підписує протоколи засідань Наглядової ради;

- складає протоколи засідань Наглядової ради Товариства та інших документів Наглядової ради Товариства, організовує їх належне зберігання.

Колегія суддів констатує, що «свій намір» утриматись від голосування ОСОБА_3 зафіксував двічі: у бюлетені заочного голосування Наглядової ради АТ «Дніпропетровськгаз» від 05.05.2023 та у протоколі №12/05-2023 від 12.05.2023.

Варто зауважити на тому, що ОСОБА_3 в подальшому декілька разів підтвердив результати свого голосування «Утримався», що вбачається з наступного.

На адресу АТ «Дніпропетровськгаз» разом з листом від 11.09.2023 надійшли оригінали протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 та бюлетені від 05.05.2023, підписані Девідом Ентоні Ховардом Брауном та

ОСОБА_11 , направляючи вказаний протокол №12/05-2023 від 12.05.2023 не побачив жодної допущеної помилки у голосуванні, на які посилається вже після відкриття провадження у цій справі, та не зазначив про те, що в протоколі наявна помилка/описка.

Пізніше, 23.10.2023 від ОСОБА_3 на адресу Позивача надійшов ще один лист від 19.10.2023, яким останній надав оригінал бюлетеню від 05.05.2023, де навпроти графи «утримався» стоїть його підпис.

Проте, і цього разу останнім не повідомлено Позивача про допущену помилку/описку в протоколі №12/05-2023 від 12.05.2023 та бюлетені від 05.05.2023, та про свої дійсні наміри голосувати в інший спосіб.

Таким чином, колегія суддів вважає, що 05.05.2023 при вирішенні питання голосувати чи утриматись ОСОБА_3 саме утримався, що засвідчив підписом у бюлетені.

12.05.2023 при формуванні протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 як секретар Наглядової ради він був зобов`язаний відтворити волевиявлення членів Наглядової ради відповідно до інформації, яка наявна в бюлетенях, що і було зроблено.

В подальшому, направляючи оригінали документів на адресу АТ «Дніпропетровськгаз» листами від 11.09.2023 та 19.10.2023 останній підтвердив свій намір проголосувати так, як відображено у протоколі №12/05-2023 від 12.05.2023.

Також колегія суддів зауважує, що судом першої інстанції не надано оцінки тій обставині, що Відповідачем було прийнято рішення у вигляді наказу «Про виплату премії (заохочення)» від 15.05.2023 №01.3Нк-140-0523 без наявності оригіналів документів, а саме: оригіналу протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 та бюлетенів від 05.05.2023.

Адже, як зазначалося вище вказані документи надійшли на адресу АТ «Дніпропетровськгаз» лише у вересні 2023 року, тобто після прийняття в.о. Голови правління Бачуріним С.В. наказу «Про виплату премії (заохочення)» від 15.05.2023 №01.3Нк-140-0523.

Таким чином, судом першої інстанції не надана оцінка тому факту, що посадова особа приймала рішення на підставі копій документів, при цьому не витребувавши у Наглядової ради оригінали вказаних документів, що свідчить про те, що в.о. Голови правління Бачурін С.В. неналежно та недобросовісно виконував свої посадові обов`язки.

Та такі дії ОСОБА_1 говорять про те, що він діяв недобросовісно, всупереч інтересам юридичної особи.

Щодо листа від 14.11.2023, яким ОСОБА_3 направив виправлений протокол засідання та бюлетень заочного голосування колегія суддів зауважує, що вказаний лист був підписаний Мількевичем В.П., як секретарем Наглядової ради АТ «Дніпропетровськгаз», проте, як зазначалося вище, повноваження Мількевича В.П. як секретаря Наглядової ради АТ «Дніпропетровськгаз» були припинені ще 08.06.2023.

Колегія суддів розцінює такі «виправлення» у протоколі та бюлетені як переголосування, проте, таке переголосування було здійснено Мількевичем В.П. 14.11.2023, тобто вже не маючи повноважень члена Наглядової ради.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Схожий стандарт під час оцінки доказів застосовано у рішенні ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі "Бендерський проти України" ("BENDERSKIY v. Ukraine"), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.

Відповідно до частини четвертої статті 11 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, оцінюючи вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи стандарт вірогідності доказів та наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів вважає надані Відповідачем докази на підтвердження того, що член Наглядової ради Товариства ОСОБА_3 голосував "за" прийняття рішення про виплату голові та членам правління премії (пояснення ОСОБА_3 , як члена Наглядової ради та як секретаря Наглядової ради Товариства, на ім`я Голови Наглядової Ради від 15.11.2023; лист від 14 листопада 2023 року на адресу АТ "Дніпропетровськгаз" з виправленими протоколом засідання Наглядової Ради від 12.05.2023 та бюлетенем; нотаріально посвідчена заява свідка ОСОБА_3 ) є менш вірогідними, ніж докази, надані Позивачем на спростування таких обставин, а саме оригінали протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 та бюлетені від 05.05.2023, відповідно до яких за прийняття рішення щодо виплати премії проголосувало "за" лише 2 члени Наглядової ради, та "утримався" - 1 член ( ОСОБА_3 ). Тобто, за прийняття рішення не проголосувала проста більшість голосів членів Наглядової ради від кількісного складу Наглядової ради, встановленого Загальними зборами.

Усі докази, які подані Відповідачем є новоствореними, датованими вже після відкриття провадження у справі, та не спростовують вину ОСОБА_1 .

Колегія суддів наголошує на основному, що видаючи наказ від 15.05.2023 №01.3Нк-140-0523 «Про виплату премії», ОСОБА_1 керувався саме тим протоколом Наглядової ради, який існував станом на дату видачі такого наказу, та не міг знати про наміри члена Наглядової ради ОСОБА_3 проголосувати якимось іншим чином.

Таким чином, господарський суд за відсутності належних та допустимих доказів встановив доведеним той факт, що 12.05.2023 прийнято рішення Наглядової ради про виплату Голові та членам правління Товариства премії (заохочення) за перші чотири місяці 2023 року.

10.01.2025 до суду надійшло клопотання Відповідача про виклик для допиту в судовому засіданні та допит в якості свідка ОСОБА_3 та ОСОБА_9 .

Клопотання обґрунтоване тим, що Позивач посилається на те, що у Акціонерного товариства не було саме оформленого протоколу (фактично протоколу з бюлетенями голосування), який містив помилки, проте, цей документ № 2 не є документом, на підставі якого правління виконує рішення Наглядової ради.

Документ, який виконує Правління це виписка з протоколу (фактично протокол без бюлетенів голосування), тобто документ № 1, і цей документ передається безпосередньо Правлінню і залишається у нього, тому для правильного вирішення спору необхідно встановити як, коли, кому, яким чином, у якій формі (з описками чи без) передавалась саме виписка з протоколу (документ №1), а встановити це можливо лише шляхом допиту безпосередніх учасників тих подій відповідача, Голови правління ОСОБА_9 , секретаря Наглядової ради ОСОБА_3 (вказані обставини відсутні у його заяві свідка).

Без дослідження цих обставин неможливо встановити чи має місце протиправна поведінка у відповідача (як один з чотирьох необхідних елементів цивільного правопорушення).

Щодо цього клопотання колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів (ч. 1, 4 ст. 88 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ГПК України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Тобто, з системного аналізу ст. ст. 87-89 ГПК України можна зробити висновок, що для виклику судом свідка для допиту необхідна сукупність таких обставин:

- показання свідка мають значення для справи;

- показання свідка мають бути оформлені письмово у вигляді заяви свідка. При цьому, заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів;

- обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

З огляду на те, що матеріали справи взагалі не містять заяви свідка - Голови правління ОСОБА_9 , а у заяві свідка - секретаря Наглядової ради ОСОБА_3 не містяться повідомлення про такі обставини: як, коли, кому, яким чином, у якій формі (з описками чи без) передавалась саме виписка з протоколу засідання Наглядової Ради від 12.05.2023, через що викладені свідком ОСОБА_3 у заяві повідомлення щодо вищенаведених обставин не можуть, через їх відсутність, суперечити іншим доказам у справі, відповідно до ч. 1 ст. 89 ГПК України відсутні підстави для виклику для допиту в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_9 .

Як підтверджено матеріалами справи, господарським судом надано достатньо часу та створено відповідні можливості для реалізації Відповідачем своїх процесуальних прав, передбачених ст. 42 ГПК України, зокрема на подачу доказів.

Згідно з приписами частини третьої статті 269 ГПК докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до висновків викладених Верховним Судом у постановах від 06.02.2019 у справах № 916/3130/17, від 18.06.2020, № 909/965/16, від 26.02.2019, № 913/632/17 єдиним винятковим випадком, коли можливим є прийняття судом, у тому числі апеляційної інстанції, доказів з порушенням встановленого строку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії з причин, що не залежали від нього, тягар доведення яких покладений на учасника справи.

Допущення прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів (нових) матиме наслідком порушення вищенаведених норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів (постанова Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 27.06.2022 у справі № 906/707/18).

Тобто, при поданні стороною доказів, які не були подані до суду першої інстанції, сторона повинна письмово обґрунтувати, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції у встановлений строк, а також надати відповідні докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього, що здійснено не було.

За імперативним приписом частини четвертої статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних, зокрема, з невчиненням нею процесуальних дій.

Принцип рівності сторін у процесі у розумінні справедливого балансу між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Отже, прийняття судом апеляційної інстанції додатково поданих доказів, без урахування наведених вище критеріїв, матиме наслідком порушення приписів статті 269 ГПК України, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність.

Відповідно до частини восьмої статті 80 Господарського процесуального кодексу України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Таким чином, враховуючи недотримання Відповідачем чітко встановленого процесуальним законодавством порядку подання нових доказів в суді апеляційної інстанції, а саме не обґрунтування ним наявності виняткового випадку не допиту в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_9 у встановлений строк, як і не доведення неможливості проведення таких процесуальних дій під час розгляду справи у суді першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього; беручи до уваги відсутність в матеріалах справи заяви свідка - Голови правління ОСОБА_9 , а також не повідомлення у заяві свідка - секретаря Наглядової ради Мількевича В.П. обставин, про які просить допитати останнього Відповідач, колегія суддів відмовляє у задоволенні клопотання Відповідача про виклик для допиту в судовому засіданні та допит в якості свідка ОСОБА_3 та ОСОБА_9 .

Відповідно до п. 1.6.4. Орган або особа, яка відповідно до цього Статуту або чинного законодавства України, виступає від імені Товариства, зобов`язані діяти в інтересах Товариства, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень. Якщо члени органу Товариства та інші особи, які відповідно до чинного законодавства України чи цього Статуту, виступають від імені Товариства, порушують свої обов`язки щодо представництва, вони несуть солідарну відповідальність за збитки, завдані ними Товариству.

Відповідно до п. 11.5.1.5. Статуту саме на Голову правління покладено обов`язок щодо застосування заходів заохочення до персоналу АТ «Дніпропетровськгаз».

Частина 2 статті 89 ГК України передбачає, що посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству.

Згідно з частиною 1 статті 90 Закону України «Про акціонерні товариства» посадові особи товариства, винні у порушенні передбачених цим Законом обов`язків, відповідають за збитки, заподіяні товариству своїми діями або бездіяльністю. У разі якщо відповідальність згідно з цією статтею несуть кілька осіб, їх відповідальність перед товариством є солідарною.

Відшкодування збитків здійснюється за рішенням суду.

Як вбачається з наданих документів Наказ в.о. Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачуріна С.В. №01.3Нк-140-0523 «Про виплату премії» прийнято на виконання такого, що не прийнято (нелегітимного) рішення Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05- 2023 в порушення вищезазначених норм Закону.

В.о. Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачурін С.В., як посадова особа, ознайомлений з положеннями статуту АТ «Дніпропетровськгаз», Положенням про наглядову раду, внутрішніми розпорядчими документами підприємства, та володіє таким рівнем знань, професійності та досвіду, що міг критично оцінити належність протоколу Наглядової ради від 12.05.2023 № 12/05-2023, та дійти висновку, що останній не відповідає вимогам установчих документів.

Більше того, підписуючи наказ про преміювання керівного складу АТ «Дніпропетровськгаз», ОСОБА_1 було відомо, що підприємство є збитковим, що підтверджується звітом про фінансовий стан, відповідно до якого збиток за перший квартал 2023 року складає - 298 923 млн. грн, та за перше півріччя 2023 - 285 955 млн. грн.

Окрім того, у зв`язку зі складним фінансовим положенням весь персонал АТ «Дніпропетровськгаз» з 01.02.2023 переведено на семигодинний робочий час, що підтверджується наказом від 31.01.2023 №01.3Но-90-0123.

Очевидно, що в.о. Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачурін С.В. не мав на меті діяти в інтересах АТ «Дніпропетровськгаз», а більше того, діяв всупереч таким інтересам, своїми діями лише погіршив майновий стан підприємства, та спричинив збитки АТ «Дніпропетровськгаз» на суму2 484 480 грн 00 коп.

Підсумовуючи, колегія суддів виснує, що протиправна поведінка в.о. Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачуріна С.В. полягає у прийнятті протиправного рішення - наказу №01.3Нк-140-0523 «Про виплату премії» від 15.05.2023.

У постанові Верховного Суду від 04.12.2018 у справі № 910/21493/17 зазначено, що суд звертає увагу на довірчий характер відносин між господарським товариством та його посадовою особою (зокрема, директором чи генеральним директором), у зв`язку з чим протиправна поведінка зазначеної особи може виражатись не лише у не виконанні нею обов`язків, прямо встановлених установчими документами товариства, чи перевищенні повноважень при вчиненні певних дій від імені товариства, а й у неналежному чи недобросовісному виконанні таких дій без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм розсудом, прийнятті очевидно необачних чи марнотратних рішень.

Окрім того, з огляду, на те, що Відповідачем прийнято рішення у вигляді наказу «Про виплату премії (заохочення)» від 15.05.2023 №01.3Нк-140-0523 без наявності оригіналів документів, а саме: оригіналу протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 та бюлетенів від 05.05.2023, тобто посадова особа приймала рішення на підставі копій документів, при цьому не витребувавши у Наглядової ради оригінали вказаних документів, що свідчить про те, що в.о. Голови правління Бачурін С.В. неналежно та недобросовісно виконував свої посадові обов`язки.

Та такі дії ОСОБА_1 говорять про те, що він діяв всупереч інтересам юридичної особи.

У постанові від 22.10.2019 у справі № 911/2129/17 Велика Палата Верховного Суду також зазначила, що правовідносини між товариством та керівником мають довірчий характер, а протиправна поведінка посадової особи полягає у неналежному та недобросовісному виконанні певних дій, без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм посадовими обов`язками за власним умислом (розсудом), прийнятті очевидно необачних, марнотратних та завідомо корисливих на користь такої посадової особи рішень. Положеннями статті 92 ЦК України та статті 89 ГК України передбачено відповідальність членів органу юридичної особи, її посадових осіб, в тому числі її керівника, якщо він діяв всупереч інтересам цієї особи.

Наявність шкоди полягає у тому, що АТ «Дніпропетровськгаз» було нараховано та здійснено виплату у сумі 2 484 480 грн 00 коп. посадовим особам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що є марнотратним рішенням, яке погіршило майновий стан АТ «Дніпропетровськгаз».

Вибуття грошових коштів із власності товариства є очевидним, тобто, ця грошова сума і є сумою прямих збитків товариства.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає у тому, що протиправний наказ в.о. Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачуріна С.В. №01.3Нк-140-0523 призвів до вибуття грошових коштів із власності товариства.

Наявність вини в.о. Голови Правління АТ «Дніпропетровськгаз» Бачуріна С.В. є беззаперечною, її відсутність Відповідачем не доведено.

З викладено вище вбачається, що у діях ОСОБА_1 наявні всі елементи складу правопорушення.

У зв`язку із зазначеними незаконними діями завдані збитки Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" у розмірі 2 484 480,00грн.

За таких обставин, позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п.п. 1-4 ч. 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, підставами для скасування або зміни рішення місцевого господарського суду є нез`ясування обставин, що мають значення справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

За наведених вище обставин, які були встановлені у ході апеляційного провадження у даній справі, колегія суддів апеляційного господарського суду, проаналізувавши застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, доходить висновку, що доводи апеляційної скарги про нез`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушення норм матеріального права знайшли своє підтвердження.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення господарського суду слід скасувати та ухвалити у справі нове рішення, яким позов задовольнити; стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" збитків у розмірі 2 484 480,00 грн.

Зважаючи на задоволення позовної заяви та апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із подачею позову та апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на Відповідача.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 277, 281 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.01.2024 у справі № 904/5499/23- задовольнити.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.01.2024 у справі № 904/5499/23- скасувати.

Прийняти у справі нове рішення, яким позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" 49000, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Шевченка, будинок 2, ) збитків у розмірі 2 484 480,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" 37267,20 грн судового збору за розгляд позовної заяви та 44 720,64 грн судового збору за розгляд апеляційної скарги.

Видачу відповідних наказів доручити Господарському суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду лише у випадках, передбачених пунктом 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України, протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 14.05.2025.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя Ю.Б. Парусніков