ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2025 р. м. Київ Справа № 904/5409/24

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., розглянув в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, матеріали справи за позовом

Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (49600, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Короленка, будинок 4, код: 38598371)

до

Приватного виробничого підприємства «ДВН» (08132, Київська обл., Бучанський р-н, місто Вишневе, вул. Лесі Українки, будинок 20, код: 33863245)

про стягнення 329614,98 гривень,

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровської області (надалі позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Приватного виробничого підприємства «ДВН» (надалі відповідач) про стягнення штрафних санкцій в загальному розмірі 329614,98 гривень, з яких: 137095,64 гривень пені за порушення строків виконання робіт за договором від 02.08.2024 № 69/3132, 192519,34 гривень штрафу за прострочення строків виконання робіт понад тридцять днів.

Позовні вимоги, обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов вказаного договору щодо строків виконання робіт, що стало підставою для нарахування та вимог до стягнення вказаних штрафних санкцій.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.12.2024 матеріали справи передано за підсудністю до Господарського суду Київської області.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2025 справа передана судді Колеснику Р.М.

Ухвалою від 23.01.2025 прийнято справу № 904/5409/24 до свого провадження, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання.

На адресу суду 06.02.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ

Позивачем (замовник) та відповідачем (підрядник) укладено договір про закупівлю послуг від 02.08.2024 № 69/3132 (надалі договір) на проведення будівельно-монтажних робіт за об`єктом «Капітальний ремонт фасаду частини адміністративної будівлі літ. Б-7, Б'-5 Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Короленка, 4 на загальну суму - 7174538,22 гривень.

Відповідно до умов договору:

- замовник доручає, а підрядник в межах договірної ціни приймає на себе обов`язки виконувати роботи з капітального ремонту, які забезпечать введення в експлуатацію об`єкта: Капітальний ремонт фасаду частини адміністративної будівлі літ. Б-7, Б1-5 Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Короленка, 4 (код за ДК 021:2015 - 45450000-6 Інші завершальні роботи) в обумовлений цим договором термін та з належною якістю в межах затвердженої проектної документації, та узгодженої ціни робіт, вимог національних стандартів, будівельних норм і правил, вимог техніки безпеки і охорони праці (п. 1.1.);

- строк виконання робіт встановлюється згідно з Графіком, а саме: початок робіт - 15 серпня 2024 року, закінчення робіт - 31 жовтня 2024 року (п. 4.2.);

- сторони мають право ставити питання про зміну строків виконання робіт по цьому договору у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили такі зміни, у тому числі форс-мажорних, затримки фінансування за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі (п. 4.4);

- при виникненні необхідності внесення змін до раніше узгоджених сторонами строків виконання робіт, сторона, що ініціює таку зміну, повідомляє іншу сторону протягом 3-х днів з моменту виникнення відповідних обставин. При досягненні сторонами згоди щодо такої зміни, сторонами укладається додаткова угода до цього договору, якою затверджуються зміни до Графіку або нова редакція Графіка або додатковий Графік виконання робіт (п. 4.5.);

- фактичний термін закінчення робіт визначається датою підписання Замовником акту приймання виконаних підрядних робіт форми № К5-2в з додатками, підтвердженого довідкою про вартість виконаних робіт та витрат форми КБ-3 (п. 4.7.);

- підрядник зобов`язаний: - виконати роботи відповідно до вимог графіку виконання робіт, договірної ціни і кошторисів (п. 5.3.1.); - інформувати замовника в письмовій формі про початок та закінчення робіт (п. 5.3.3.); - надати замовнику (у трьох примірниках) акти КБ-26, довідки КБ-3 протягом 3х робочих днів з моменту закінчення робіт або окремих етапів (об`ємів) робіт (п. 5.3.9.);

- здача-приймання робіт, після їх закінчення оформлюється актом приймання виконаних робіт та сертифікатом відповідності закінченого об`єкта (п. 8.1.);

- у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов?язання при виконанні робіт підрядник сплачує замовнику штрафні санкції, а саме: - за порушення строків виконання робіт замовник вправі нарахувати підряднику пеню в розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення; - за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7% цієї вартості (п. 9.2.);

- договір набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими особами сторін і діє до 31 грудня 2024 року (п. 13.1);

Додатковою угодою № 3 від 30.12.2024 сторони дійшли згоди про внесення змін до п. 13.1. договору, зокрема продовжили строк його дії до 30.04.2025.

Станом на 03.12.2024 сторонами складено та підписано акти приймання виконання будівельних робіт на загальну суму 4424262,00 гривень, з яких акт № 1 від 26.09.2024 за вересень на суму 463835,84 гривень, акт № 2 від 30.10.2024 на суму 1609433,96 гривень, акт № 3 від 19.11.2024 за листопад на суму 1384004,38 гривень, акт № 4 від 26.11.2024 за листопад-2 на суму 966987,82 гривень.

Як стверджує позивач, він неодноразово повідомляв відповідача про невиконання вимог договору та відхилення від календарного графіка, про можливе подальше введення штрафних санкцій у разі невиконання умов договору, зокрема 05.11.2024 позивачем направлено претензію з вимогою сплати пені та штрафу за кожен день прострочення виконання робіт, та, як зазначено позивачем, відповідь на вказану претензію, як і задоволення його вимог, від позивача отримано не було.

Як стверджує позивач, відповідач не виконав роботи у строк визначений п. 4.2. договору (до 30.10.2024) станом на 03.12.2024 на загальну суму 2750276,22 гривень, що стало підставою для звернення до суду із розглядуваним позовом про стягнення з відповідача пені та штрафу у загальному розмірі 329614,98 гривень, з яких: 137095,64 гривень пені та 192519,34 гривень штрафу.

Заперечуючи проти позову, відповідач у відзиві на позовну заяву посилався на те, що він неодноразово звертався до позивача з повідомленнями про необхідність продовження терміну дії договору, тобто про зміну строків виконання робіт у зв?язку із виникненням документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили такі зміни, у тому числі форс-мажорних, а також потребою у виконанні додаткових робіт не врахованих проектною документацією, що в свою чергу змінює час виконання робіт за договором.

Станом на 31.12.2024, роботи, визначені умовами договором було виконано у повному обсязі. До того ж, відповідачем було виконано додаткових будівельних робіт на суму 102826,10 гривень.

Крім того, відповідач посилався на те, що відхилення від календарного графіку виконання робіт відбулося у зв?язку із виникненням документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили такі відхилення, у тому числі форс-мажорних, а також у зв?язку із введеним воєнним станом в країні, а саме:

- протягом робочого дня, який тривав з 8:00 до 18:00 лунали повітряні тривоги і роботи по фасаду будівлі періодично призупинялися у зв?язку з тим, що працівники позивача змушені були спускатися до захисної споруди. Така ситуація мала місце від 1 до 8 годин щоденно;

- до Збройних сил України від початку проведення робіт згідно Договору мобілізовано декілька працівників (професіоналів).

Крім того, необхідною вимогою, згідно проекту, при виконанні робіт є використання утеплювача (мінеральної вати) IZOVAT-135, щільністю 135кг/м3-150мм, єдиним виробником якого в Україні є ТОВ «ОБІО». Параметри утеплювача, згідно проекту є специфічними, тож мінеральна вата виготовлялась за індивідуальним замовленням заводом виробником. Листом від 28.08.2024 вих. № 854/07 ТОВ «ОБІО» повідомило про тимчасове призупинення виробництва продукції на підприємстві у зв?язку із необхідністю усунення руйнівних наслідків спричинених російською масованою атакою на енергосистему 26.08.2024, що призвело до значного пошкодження енергетичної інфраструктури. Про зазначені обставини відповідач вчасно повідомив позивача.

До того ж, відхилення від календарного графіка відбулося з вини самого позивача, а саме:

- роботи по фасаду будівлі періодично призупинялися у зв?язку з необхідністю зняття кондиціонерів у кількості 60 штук. Дані роботи проводились працівниками позивача, які виконували роботи з періодичністю - один раз на чотири дні. Процес виконання робіт, передбачений договором має послідовний характер, а саме: кондиціонери потрібно зняти - відповідач виконує роботи - кондиціонери потрібно встановити. Таким чином затримка у три - чотири дні накопичувалась і як наслідок - затримка у виконанні робіт в цілому. Без виконання додаткових робіт із зняття кондиціонерів, виконати роботи передбачені договором було неможливо.

- одночасно з відповідачем, використовуючи без відповідного погодження та безоплатно, будівельні риштування відповідача, виконувала роботи інша підрядна організація з якою позивачем укладено договір на виконання таких робіт, ця організація проводила роботи по водовідведенню від кондиціонерів по всьому периметру фасаду будівлі, навіть на місцях вже виконаних відповідачам об?ємах утеплення стін, що пошкоджувало таке утеплення, тобто нівелювало виконані відповідачем роботи, що призвело до потреби у виконанні додаткових робіт не врахованих проектною документацією. Робота сторонньої організації заважала відповідачу виконувати роботи згідно Договору, тим більше, що роботи сторонньою організацією проводились без технологічної схеми прокладання водостічної труби, як наслідок, збільшення строків виконання робіт, пошкодження вже виконаних робіт. Відповідачем було призупинено роботи за договором з метою надання часу сторонній підрядній організації на виконання робіт;

- відповідач неодноразово просив позивача надати технічну схему водовідведення, з метою прорахунку відповідачем трудозатрат, норм/годин виконаних додаткових робіт. Однак і ці прохання ігнорувалися Позивачем;

- позивачем було призупинено виконання робіт по утепленню вхідної групи з причини необхідності демонтажу вхідних воріт, що не передбачено проектом. Без зняття вхідних воріт проводити роботи було неможливо. Затримка по утепленню проїзду виникла з причини не погодження авторським наглядом робіт без зняття вхідних воріт, на тій підставі, що у період розробки проекту вхідних воріт не існувало. Узгодження цих робіт між позивачем та авторським наглядом тривало більше місяця;

- протягом всього періоду дії договору позивачем допускалась затримка (від 10 до 14 днів) в опрацюванні порушених відповідачем питань стосовно проведення будівельно-монтажних робіт з технічним та авторським наглядом протягом усього періоду виконання робіт, хоча у відповідності до пп. 5.1.2. п. 5.1. розділу 5 договору, саме позивач зобов`язаний забезпечити здійснення технічного та авторського нагляду протягом усього періоду виконання робіт.

До того ж, відповідач неодноразово звертався до позивача з обґрунтованими пропозиціями про внесення змін до договору, щодо продовження строків виконання робіт та терміну дії договору та додатковою угодою №3 до договору сторони у грудні 2024 року продовжили строк його дії до 30.04.2025, що свідчить про те, що позивач фактично врахував посилання відповідача на наявність обставин, що унеможливлювало виконання робіт на об`єкті.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною першою статті 530 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно з частиною першою статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до ч. 1 ст. 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Згідно ч. 2 ст. 883 Цивільного кодексу України за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що в строк визначений п. 4.2. договору (до 30.10.2024) відповідач роботи у повному обсязі не виконав. Відомостей про продовження строку виконання робіт, зміни договірної ціни та обсягів виконання робіт матеріали справи не містять. Сторонами хоча і було продовжено загальний строк дії договору до 30.04.2025, проте строк виконання робіт залишився незмінним.

Отже станом на 01.11.2024, згідно наявних у матеріалах справи актів відповідачем було виконано робіт на загальну суму 2073269,8 гривень, відповідно невиконана частина робіт станом на дату закінчення строку їх виконання, визначену у п. 4.2. договору (30.10.2024) становить 5101268,42 гривень, станом на 19.11.2024 невиконана частина робіт становила 3717264,04 гривень, а станом на 26.11.2024 невиконана частина робіт становила 2750276,22 гривень.

Предметом розглядуваного спору є вимоги про стягнення з відповідача штрафних санкцій, а саме пені у розмірі 137095,64 гривень нарахованої за загальний період з 01.11.2024 по 02.12.2024, з яких за період з 01.11.2024 по18.11.2024 пеня нарахована на вартість невиконаних робіт у розмірі 5101268,42 гривень, з 19.11.2024 по 25.11.2024 пеня нарахована на вартість невиконаних робіт у розмірі 3717264,04 гривень, з 26.11.2024 по 02.12.2024 пеня нарахована на вартість невиконаних робіт у розмірі 2750276,22 гривень та штрафу у розмірі 192519,34 гривень, нарахованого на суму невиконаних робіт у розмірі 2750276,22 гривень, прострочення виконання яких становить понад 30 днів у розмірі 7% від вказаної суми.

Відповідно до ч. 2 ст.193, ч. 1 ст. 216 Господарського кодексу України порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим кодексом, іншими законами або договором; учасники господарських правовідносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

У пункті 9.2. договору сторони погодили, що у разі невиконання або несвоєчасного виконання зобов?язання при виконанні робіт підрядник сплачує замовнику штрафні санкції, а саме: - за порушення строків виконання робіт замовник вправі нарахувати підряднику пеню в розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення; - за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 7% цієї вартості.

Відповідно до вимог ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з приписами ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Частиною 1 ст. 230 Господарського кодексу України визначено, що штрафними санкціями в цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання зобов`язання.

За змістом ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Відповідно до ст. 253 Цивільного кодексу України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Як вбачається з матеріалів справи, кінцевою датою виконання робіт за договором, відповідно до п. 4.2. договору є 30.10.2024.

Для оцінки правомірності здійснення нарахування позивачем штрафних санкцій у визначений ним період суду належить встановити дійсний розмір заборгованості, що існував протягом часу, визначеного позивачем, як період нарахування штрафних санкцій.

Судом вище вже було зазначено, що станом на 30.10.2024 відповідачем було виконано роботи лише на суму 2073269,8 гривень, тобто станом на дату закінчення строку виконання робіт загальна вартість невиконаних робіт становила 5101268,42 гривень.

З огляду на це починаючи з 01.11.2024 у позивача виникло право на здійснення нарахування штрафних санкцій, визначених умовами договору за прострочення виконання робіт, обумовлених договором.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок пені та штрафу, на предмет правильності та обґрунтованості, судом встановлено, що останній здійснено арифметично вірно, у відповідності до умов договору, обставин справи та вимог закону, тож вимоги позивача про стягнення з відповідача пені у розмірі 137095,64 гривень та штрафу у розмірі 192519,34 гривень є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю в заявленому розмірі.

Доводи відповідача про те, що існували об`єктивні обставини, що перешкоджали виконанню робіт, у визначений сторонами строк судом відхиляються, адже за змістом п. 4.5. договору наслідком існування таких обставин мало б стати підписання сторонами додаткової угоди та зміни графіку виконання робіт.

Проте, як вже зазначалося, сторонами було підписано додаткову угоду № 3 від 30.12.2024, якою сторони дійшли згоди про внесення змін до п. 13.1. договору, зокрема продовжили строк його дії до 30.04.2025, тобто строк виконання робіт, що було визначено п. 4.2. договору та графіком виконання робіт залишився без змін.

Тобто, для звільнення від відповідальності самого лише посилання на існування обставин, що перешкоджали виконанню робіт недостатньо, адже сторонами не було дотримано, визначеної ними процедури узгодження продовження строку виконання робіт.

Посилання відповідача на інші обставини, що на його думку свідчать або про наявність вини самого позивача у простроченні виконання робіт, внаслідок незабезпечення належних умов їх виконання або про існування інших обставин, що об`єктивно унеможливлювали виконання робіт у визначений договором строк, судом до уваги не приймаються з огляду на недоведення таких тверджень належними, допустимим та достатніми доказами, що підтверджували б зазначені обставини.

Відповідачем, долучено до матеріалів справи низку листів, адресованих позивачу та датованих до завершення строку виконання робіт, тобто до 30.10.2024, зокрема лист № 030824-1 від 03.08.2024 щодо ускладнень з отриманням утеплювача, лист № 290824-1 від 29.08.2024 щодо призупинення заводом виробником випуску продукції, зокрема утеплювача, лист № 071024-1 від 07.10.2024 із прохання відтермінування кінцевої дати строку виконання робіт у зв`язку зі складностями, обумовленими воєнним станом та іншими причинами, лист № 17 від 21.10.2024, в якому перераховано перелік об`єктивних причин неможливості виконати роботи (який, зокрема, не містив посилань на незабезпечення позивачем належних умов, необхідних для проведення робіт).

Проте, жодних доказів на підтвердження факту направлення вказаних листів на адресу позивача у будь-який спосіб, відповідачем до матеріалів справи не надано.

Решта листів, що міститься в матеріалах справи датовані вже після закінчення строку виконання робіт, а тому не можуть свідчити про своєчасне повідомлення відповідачем, як підрядником позивача, як замовника, про існування об`єктивних ускладнень для завершення виконання робіт, у строк, визначений умовами договору, тобто до 30.10.2024.

З огляду на викладене, сукупність доказів, що долучена відповідачем до відзиву на позовну заяву, тверджень позивача та підставності його вимог не спростовують та на висновки суду про задоволення позову не впливають.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню.

А саме суд приймає рішення про стягнення з ТОВ «ДВН» на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області 137095,64 гривень пені та 192519,34 гривень штрафу.

Витрати по сплаті судового збору у сумі 4944,22 гривень, у відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються судом на відповідача у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 73-80, 86, 129, 130, 232, 233, 236-238, 240, 241,252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області задовольнити повністю.

Стягнути з Приватного виробничого підприємства «ДВН» (08292, Київська область, Бучанський район, місто Буча, вул. Жовтнева, 7, ) на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (вул. Короленка, 4, м. Дніпро, 49001, ) 137095,64 гривень пені, 192519,34 гривень штрафу та 4944,22 гривень судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення у відповідності до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 22.05.2025.

Суддя Р.М. Колесник