УХВАЛА

15 травня 2025 року

м. Київ

cправа № 910/628/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Погребняка В.Я. - головуючого, Картере В.І., Пєскова В.Г.

розглянув заяву

ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ"

про виправлення описки

у постанові Верховного Суду від 17.02.2025

за результатами розгляду касаційної скарги

ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ"

на ухвалу Господарського суду м. Києва (в частині відмови ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" у визнанні кредиторських вимог)

від 17.04.2024

у складі судді: Омельченко Л.В.,

та постанову Північного апеляційного господарського суду

від 02.12.2024

у складі колегії суддів: Пантелієнка В.О. (головуючий), Доманської М.Л., Сотнікова С.В.

у справі за заявою

Акціонерного товариства "Альфа-Банк", як правонаступника АТ "Укрсоцбанк"

до Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз"

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

1. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.02.2020 у справі № 910/628/20, зокрема, відкрито провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Компанія "Райз";

визнані грошові вимоги АТ "Альфа-Банк" до ПрАТ "Компанія "Райз" в розмірі 202 070 056,90 грн.;

введено мораторій на задоволення вимог кредиторів;

введено процедуру розпорядження майном ПрАТ "Компанія "Райз";

призначено розпорядником майна ПрАТ "Компанія "Райз" арбітражного керуючого Костіна Сергія Олексійовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 54 від 08.02.2013), інше.

2. ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" (далі - ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ", кредитор) звернулося до господарського суду з заявою про визнання грошових вимог до боржника в сумі 7 995 000,00 грн.

3. Ухвалою Господарського суду м. Києва від 17.04.2024р. у справі № 910/628/20, зокрема, відмовлено у визнанні кредитором боржника ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" на суму 7 995 000,00 грн.

4. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2024 апеляційну скаргу ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" залишено без задоволення, а ухвалу господарського суду м. Києва від 17.04.2024 по справі № 910/628/20 в частині відмови у визнанні кредитором боржника ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" на суму 7 995 000,00 грн. залишено без змін.

5. ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду м. Києва від 17.04.2024 (в частині відмови у визнанні кредиторських вимог ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" на суму 7 995 000,00 грн.) та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2024 у справі № 910/628/20, з вимогою судові рішення в оскарженій частині скасувати, прийняти нове рішення яким визнати кредиторські вимоги ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" на суму 7 995 000,00 грн.

6. Постановою Верховного Суду від 17.02.2025 касаційну скаргу ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" залишено без задоволення.

Ухвалу Господарського суду м. Києва від 17.04.2024 (в частині відмови у визнанні кредиторських вимог ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" у сумі 7 995 000,00 грн.) та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2024 у справі № 910/628/20 - залишено без змін.

7. 01.05.2025 до Верховного Суду від ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" надійшла Заява про виправлення описки у судовому рішенні щодо найменування юридичної особи - учасника справи.

8. Відповідно до статті 243 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

9. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

10. Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

11. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

12. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

13. Заявник вказує, що у вступній частині розділу щодо найменування учасників справи у постанові Верховного Суду від 17.02.2025 у справі № 910/628/20, за результатами розгляду касаційної скарги ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ", назву учасника справи - Приватне підприємство "Ютс-агропродукт плюс" вказано як Приватне підприємство "Ютсагропродукт плюс".

14. На переконання колегії суддів вказаний недолік не є опискою в розумінні приписів статті 243 ГПК України, не спотворює текст судового рішення та не призводить до його неправильного сприйняття в частині розгляду по суті касаційної скарги ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" щодо перегляду судових рішень судів першої та апеляційної інстанції прийнятих за результатом розгляду грошових вимог саме ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ".

15. З урахуванням наведеного, Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 17.02.2025 у справі № 910/628/20 в частині найменування юридичної особи скаржника - учасника справи Приватного підприємства "Ютс-агропродукт плюс".

16. Водночас, під час виготовлення тексту вступної та резолютивної частини та повного тексту постанови Верховного Суду від 17.02.2025 у справі № 910/628/20 допущено описки щодо найменування юридичної особи скаржника, замість "ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ"", скорочена назва - ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ", вказано "Товариство з обмеженою відповідальністю "Валінор Менеджмент"", які підлягають виправленню відповідно до статті 243 ГПК України.

17. Колегія суддів Верховного Суду зазначає, що виправлення описки не впливає на зміст судового акту, проте може бути вагомим для його сприйняття та фактичної реалізації.

18. Суд також вважає за потрібне зауважити, що частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

19. Під добросовісністю у процесуальних правовідносинах необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборону зловживати наданими правами.

20. Обов`язок добросовісного користування процесуальними правами передбачає їх використання не на шкоду іншим учасникам справи, а також не всупереч завданням господарського судочинства. Отже добросовісність при реалізації процесуальних прав і повноважень включає в себе, зокрема, неприпустимість зловживання своїм правом, яку пунктом 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України віднесено до однієї з основних засад (принципів) господарського судочинства. Такі ж положення закріплені в частині 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що зловживання процесуальними правами не допускається.

21. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

22. Особливість зловживання правом полягає в тому, що особа використовує ззовні законні способи задоволення своїх потреб, тобто обґрунтовує правомірність здійснення свого суб`єктивного права для досягнення та реалізації "нібито законних цілей", однак насправді особа переслідує приховані цілі, які не відповідають змісту, призначенню права та суперечать принципам права.

23. Частиною 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 243 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні Заяви ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ" про виправлення описки у постанові Верховного Суду від 17.02.2025 - відмовити.

2. Виправити допущені у тексті вступної та резолютивної частини постанови Верховного Суду від 17.02.2025 та повному тексті постанови Верховного Суду від 17.02.2025 у справі № 910/628/20 описки, щодо найменування юридичної особи скаржника.

3. У тексті вступної та резолютивної частини постанови Верховного Суду від 17.02.2025 та повному тексті постанови Верховного Суду від 17.02.2025 у справі № 910/628/20 назву заявника касаційної скарги: "Товариство з обмеженою відповідальністю "Валінор Менеджмент"" (скорочена назва - ТОВ "Валінор Менеджмент"), читати вірно: "ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ"" (скорочена назва - ТОВ "ВАЛІНОР-МЕНЕДЖМЕНТ").

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Я. Погребняк

Судді В.І. Картере

В.Г. Пєсков