ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

"13" травня 2025 р. Справа№ 925/842/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кравчука Г.А.

суддів: Сибіги О.М.

Коробенка Г.П.

при секретарі судового засідання: Нагулко А.Л.

за участю представників сторін:

прокурор: Кузьміна К.Г.

від позивача 1: не з`явився

від позивача 2: не з`явився

від позивача 3: не з`явився

від відповідача 1: не з`явився

від відповідача 2: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" про зупинення провадження

при розгляді апеляційної скарги Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Черкаської області від 18.02.2025 (повний текст складено 27.02.2025)

у справі № 925/842/24 (суддя Васянович А.В.)

за позовом Керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі:

1. Північного офісу Держаудитслужби,

2. Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області,

3. Черкаської обласної ради

до 1. Комунального некомерційного підприємства "Черкаський обласний клінічний госпіталь ветеранів війни Черкаської обласної ради",

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут"

про визнання недійсними договору та стягнення 99 750,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Черкаської області з позовом звернувся керівник Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Північного офісу Держаудитслужби, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області та Черкаської обласної ради до комунального некомерційного підприємства "Черкаський обласний клінічний госпіталь ветеранів війни Черкаської обласної ради" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" про визнання недійним договору про постачання електричної енергії споживачу №299 від 09 грудня 2022 року, укладеного між відповідачами та стягнення 99 750 грн. 00 коп. в дохід держави на підставі ч.3 ст. 228 ЦК України.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 18.02.2025 у справі № 925/842/24 у позові відмовлено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури 19.03.2025 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 18.02.2025 у справі № 925/842/24 та постановити нове, яким позов Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Північного офісу Держаудитслужби, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області та Черкаської обласної ради до Комунального некомерційного підприємства "Черкаський обласний клінічний госпіталь ветеранів війни Черкаської обласної ради" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ГАЗЗБУТ" про визнання недійним договору про постачання електричної енергії споживачу № 299 від 09 грудня 2022 року, укладеного між відповідачами та стягнення 99 750,00 грн в дохід держави - задовольнити; судові витрати за подання позову та апеляційної скарги стягнути з відповідача-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ГАЗЗБУТ" на користь Черкаської обласної прокуратури.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2025 апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Черкаської області від 18.02.2025 у справі №925/842/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Кравчук Г.А. (суддя-доповідач), судді: Коробенко Г.П., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2025 апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Черкаської області від 18.02.2025 у справі №925/842/24 залишено без руху на підставі ст. 174, ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). Надано скаржнику десять днів з моменту отримання ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Відповідно до довідки про доставку електронного документа (з системи електронного документообігу "Діловодство спеціалізованого суду"), ухвалу від 24.03.2025 було надіслано одержувачу Заступнику керівника Черкаської обласної прокуратури до його електронного кабінету (доставлено 26.03.2025 о 05:29).

Відповідно до ч. 5 ст. 242 ГПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно п.п. 2, 5, 11 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Пунктом 4 ст. 116 ГПК України передбачено, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

На виконання вимог вищезазначеної ухвали, скаржником 03.04.2025 усунуто недоліки апеляційної скарги та надано суду докази сплати судового збору у розмірі 7 267,20 грн.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2025 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку з відрядженням судді Тарасенко К.В.

Згідно Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.04.2025 апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Черкаської області від 18.02.2025 у справі № 925/842/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Кравчук Г.А. (суддя-доповідач), судді: Коробенко Г.П., Сибіга О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.04.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Черкаської області від 18.02.2025 у справі № 925/842/24, справу № 925/842/24 призначено до розгляду на "13" травня 2025 року о 14 год 20 хв.

25.04.2025 (через Електронний суд) від відповідача 2 до суду апеляційної інстанції надійшло клопотання про зупинення апеляційного провадження до закінчення перегляду в касаційному порядку справи № 922/3456/23.

Прокурор у судовому засіданні 13.05.2025 заперечував проти зупинення апеляційного провадження у справі.

Представники інших сторін у судове засідання 13.05.2025 не з`явилися, про поважні причини неявки суд не повідомили, хоча про час і місце розгляду справи були повідомленні належним чином, що підтверджується довідками про доставку електронного документа.

Беручи до уваги те, що явка сторін обов`язковою не визнавалась, колегія суддів приходить до висновку про можливість розгляду клопотання про зупинення апеляційного провадження у справі за відсутності представників сторін.

Розглянувши клопотання відповідача 2 про зупинення апеляційного провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку справи №922/3456/23, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає наступне.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що договір про постачання електричної енергії споживачу №299 від 09 грудня 2022 року підлягає визнанню недійсним на підставі ст.ст. 203, 215, 228 ЦК України, оскільки останній було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства через недотримання під час його укладання сторонами вимог Закону України "Про санкції", Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", указів Президента України з цих питань, а також законодавству про публічні закупівлі, зокрема, ст.ст. 5, 17, 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

При цьому прокурор, посилаючись на ч. 3 ст.228 ЦК України, просив застосувати наслідки недійсності укладених договорів, що суперечать інтересам держави та суспільства, та стягнути з відповідача-2 сплачені відповідачем-1 кошти з державного бюджету в розмірі 99750,00 грн, далі отримані відповідачем-1 за рішенням суду кошти у вказаному розмірі - стягнути в дохід держави.

Судом апеляційної інстанції з`ясовано, що ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 13.11.2024 справу № 922/3456/23 передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Підставою для передачі справи № 922/3456/23 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для відступу від висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 17.10.2024 у cправі №914/1507/23, про те, що встановлене в установленому порядку порушення законодавства про захист економічної конкуренції є підставою для визнання недійсним договору, укладеного з переможцем закупівлі, відповідно до частини третьої статті 228 ЦК України; а також про наявність підстав для застосування правових наслідків, передбачених частиною 3 статті 228 ЦК України, у разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства.

Ухвалою Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 20.12.2024 прийняв до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справу №922/3456/23 за касаційними скаргами Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради та Приватного підприємства "ЛСВ Моноліт" на рішення Господарського суду Харківської області від 22.11.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.01.2024.

Приписи статті 228 ГПК України встановлюють право суду зупинити провадження у справі. Так, відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також із власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Зміст статті 228 ГПК України свідчить про те, що зупинення провадження є саме правом суду. Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 915/547/17.

Зупинення провадження у справі - це врегульована законом й оформлена ухвалою суду тимчасова перерва в провадженні у справі, викликана наявністю однієї із передбачених у законі обставин, які перешкоджають розглядові справи, до моменту, коли ці обставини перестануть існувати або будуть вчинені необхідні дії. Тобто інститут зупинення судового провадження застосовується не просто у зв`язку із виникненням підстав, передбачених процесуальним законом, а обумовлюється наявністю обставин, які створюють об`єктивні перешкоди для здійснення судового розгляду (аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 27.02.2023 у справі №380/7845/21).

Отже, за змістом вказаної норми зупинення апеляційного провадження у справі з цієї підстави є правом, а не обов`язком суду. Таке право може бути реалізовано за наявності двох умов: 1) правовідносини є подібними; 2) палата, об`єднана палата, Велика Палата Верховного Суду, здійснює перегляд справи (аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 31.01.2022 у справі № 910/22748/16, від 13.01.2023 у справі № 911/3023/19, від 20.11.2023 у справі № 910/14224/20, від 18.11.2024 у справі № 907/1115/23, від 22.01.2025 у справі № 910/8568/23).

Пунктом 7 частини 1 статті 228 ГПК України забезпечений механізм наступної можливості правильного застосування певної норми права судами першої та апеляційної інстанції шляхом врахування майбутніх висновків палати, об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду щодо суперечливих або неоднозначних тлумачень такої норми права.

Верховний Суд зазначав, що подібність правовідносин визначається за такими критеріями: суб`єктний склад сторін спору, зміст правовідносин (права та обов`язки сторін спору) та об`єкт (предмет) (ухвала об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.03.2020 у справі №910/4450/19).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала позицію про те, що порівнювати подібні правовідносини необхідно за критеріями: предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог, встановлені фактичні обставини та однакове матеріально-правове регулювання спірних відносин (постанови Великої Палати Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 305/1180/15-ц, від 19.06.2018 у справі №922/2383/16, від 16.01.2019 у справі № 757/31606/15-ц).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.10.2021 у справі №233/2021/19 задля юридичної визначеності у застосуванні приписів процесуального закону, які зобов`язують визначати подібність правовідносин конкретизувала висновки Верховного Суду щодо тлумачення поняття "подібні правовідносини", що полягає у тому, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

При цьому Велика Палата Верховного Суду зазначила, що термін "подібні правовідносини" може означати як ті, що мають лише певні спільні риси з іншими, так і ті, що є тотожними з ними, тобто такими самими, як інші. Таку спільність або тотожність рис слід визначати відповідно до елементів правовідносин. Із загальної теорії права відомо, що цими елементами є їх суб`єкти, об`єкти та юридичний зміст, яким є взаємні права й обов`язки цих суб`єктів.

З-поміж цих критеріїв змістовий (оцінювання спірних правовідносин за характером урегульованих нормами права та договорами прав і обов`язків учасників) є основним, а два інші - додатковими.

У кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що таку подібність суд касаційної інстанції визначає з урахуванням обставин кожної конкретної справи (див. постанови від 27 березня 2018 року у справі №910/17999/16 (пункт 32); від 25 квітня 2018 року у справі №925/3/17 (пункт 38); від 16 травня 2018 року у справі №910/24257/16 (пункт 40); від 5 червня 2018 року у справі №243/10982/15-ц (пункт 22); від 31 жовтня 2018 року у справі №372/1988/15-ц (пункт 24); від 5 грудня 2018 року у справах №522/2202/15-ц (пункт 22) і №522/2110/15-ц (пункт 22); від 30 січня 2019 року у справі №706/1272/14-ц (пункт 22). Це врахування слід розуміти як оцінку подібності насамперед змісту спірних правовідносин (обставин, пов`язаних із правами й обов`язками сторін спору, регламентованими нормами права чи умовами договорів), а за необхідності, зумовленої специфікою правового регулювання цих відносин, - також їх суб`єктів (видової належності сторін спору) й об`єктів (матеріальних або нематеріальних благ, щодо яких сторони вступили у відповідні відносини). За статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (частина 6 статті 13 названого Закону).

Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац 3 пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11.10.2005 №8-рп/2005 та абзаці 1 підпункт 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 31.03.2015 №1-рп/2015).

Юридична визначеність дає можливість учасникам суспільних відносин передбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх легітимних очікуваннях, зокрема, у тому, що набуте ними на підставі чинного законодавства право буде реалізоване (Рішення Конституційного Суду України від 05.06.2019 №3-р(І)/2019).

Принцип правової визначеності вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їхні рішення не викликали сумнівів (п.61 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Брумареску проти Румунії" (Brumаrescu v. Romania), заява №28342/95). Якщо конфліктна практика розвивається в межах одного з найвищих судових органів країни, цей суд сам стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (п.123 рішення ЄСПЛ у справі "Парафія греко-католицької церкви в м. Люпені та інші проти Румунії" (Lupeni Greek Catholic Parish and Others v. Romania), заява №76943/11).

На переконання колегії суддів Північного апеляційного господарського суду, сформований висновок об`єднаної палати Верховного Суду щодо визнання недійсним договору, укладеного з переможцем закупівлі, відповідно до частини 3 статті 228 ЦК України, у разі встановленого порушення законодавства про захист економічної конкуренції, а також про наявність підстав для застосування правових наслідків, передбачених частини 3 статті 228 ЦК України, у разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, має бути враховано судами при застосуванні норм права у подібних правовідносинах з метою дотримання принципу правової визначеності та єдності судової практики.

З огляду на викладене вище, суд апеляційної інстанції вбачає за необхідне зупинити апеляційне провадження у справі № 925/842/24 до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 922/3456/23.

Згідно із пунктом 11 частини 1 статті 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Керуючись п. 7 ч. 1 ст. 228, ст.ст. 229, 234, 235 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" про зупинення апеляційного провадження у справі №925/842/24 задовольнити.

2. Зупинити апеляційне провадження у справі №925/842/24 до закінчення касаційного перегляду Верховним Судом у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 922/3456/23.

3. Зобов`язати учасників апеляційного провадження надати суду інформацію про усунення обставин, що викликали його зупинення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287, 288 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 15.05.2025.

Головуючий суддя Г.А. Кравчук

Судді О.М. Сибіга

Г.П. Коробенко