ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

22 травня 2025 року м. ОдесаСправа № 916/5266/24
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Діброви Г.І.

суддів: Богацької Н.С., Савицького Я.Ф.

розглянувши апеляційну скаргу Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон

на рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року, суддя першої інстанції Шаратов Ю.А. повний текст складено та підписано 24.03. 2025 року

у справі № 916/5266/24

за позовом: Департаменту розвитку об`єктів комунальної власності територіальної громади Херсонської міської ради, м. Херсон

до відповідача: Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон

про стягнення заборгованості за договором оренди комунального майна міської територіальної громади від 06.12.2018 № 2037 в розмірі 26 600,91 грн.,-

В С Т А Н О В И В:

18.04.2025 року на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон на рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №916/5266/24 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Діброва Г.І, судді Богацька Н.С., Савицький Я.Ф., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.04.2025 року.

На момент надходження апеляційної скарги, матеріали справи №916/5266/24 за позовом Департаменту розвитку об`єктів комунальної власності територіальної громади Херсонської міської ради, м. Херсон до Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 28.04.2025 відкладено вирішення питання про можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон на рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

12.05.2025 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/5266/24.

21.04.2025 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду від Департаменту розвитку об`єктів комунальної власності територіальної громади Херсонської міської ради, м. Херсон надійшла заява про заперечення проти відкриття апеляційного провадження, в якій позивач просить відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Громадської організації "Добра справа Херсонщини" на рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24, яка вмотивована, тим що наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, вказує на відсутність долучених доказів сплати судового збору за апеляційний перегляд оскаржуваного рішення та відсутність зареєстрованого електронного кабінету у скаржника.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України за наступними підставами.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги. Відповідно до ч. 2 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній скарзі мають бути зазначені:

1) найменування суду, до якого подається скарга;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб);

4) рішення або ухвала, що оскаржується;

5) у чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо);

6) нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції;

7) клопотання особи, яка подала скаргу;

8) дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується;

9) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України).

В даному випадку повний текст оскаржуваного рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24 було складено та підписано 24.03. 2025 року.

Разом з тим, апеляційна скарга Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон на рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24 була направлена до Південно-західного апеляційного господарського суду через підсистему «Електронний суд» 18.04.2025 року, тобто з пропуском передбаченого чинним процесуальним кодексом України строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

При цьому, в апеляційній скарзі апелянт просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24, мотивуючи це тим, що повний текст оскаржуваного рішення в паперовому вигляді не було отримано, ні відповідачем ні його представником. На офіційну електронну адресу представника відповідача рішення також не надходило. Зі змістом оскаржуваного рішення відповідач ознайомився 30.03.2025 року в системі ЄДРСР. Тому, вказане, на думку апелянта, є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року.

З цього приводу судова колегія зазначає наступне.

Питання щодо поновлення процесуальних строків унормовано чинним процесуальним законодавством України і вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на дослідженні наявних доказів.

Так, з правового контексту приписів ст. 119 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити - з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає відновленню.

Як свідчить правовий аналіз норм чинного законодавства, суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не враховувати який вважалось би несправедливим та таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність відповідних обставин, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, що може використовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Можливість поновлення судом пропущеного строку на оскарження судового рішення не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується з наявністю поважних причин пропуску строку і має здійснюватися лише за умови наявності правових підстав вважати, що пропуск строку мав місце з об`єктивних, незалежних від волі заявника причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.07.2023 у справі №910/15120/20 встановлено, що у силу принципу диспозитивності на особу, що не вчинила вчасно відповідні процесуальні дії покладається ризик несприятливих наслідків такої бездіяльності. Така особа зобов`язана забезпечувати своєчасне отримання кореспонденції за адресою свого місцезнаходження, а наявність поважних підстав для невчинення відповідних дій має доводитись учасником в загальному порядку. Створення при цьому судом штучних умов, які б надавали одній зі сторін спору більш сприятливі умови для реалізації її процесуальних прав, виходить за межі повноважень суду, передбачених законодавством, та є порушенням статей 6, 19 Конституції України та принципу змагальності сторін (статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Також необхідно зазначити, що за змістом ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, тобто у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Розглянувши дане клопотання, колегія суддів, зазначає, що скаржник не надав належних, допустимих доказів апеляційному суду стосовно того, що про оскаржуване рішення він дізнався саме 30.03.2025 року та причин щодо неможливості ознайомлення із вказаним рішенням суду через Єдиний державний обов`язку із реєстр судових рішень раніше вказаної дати.

З урахуванням викладеного судова колегія зазначає , що підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, викладені в зазначеному клопотанні судом апеляційної інстанції визнаються не обґрунтованими та не поважними, оскільки до даного клопотання не додано жодного доказу на підтвердження викладених у ньому обставинах.

Тому, колегія зазначає, що скаржником не надано належних доказів для визнання поважності пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24.

Положенням ч.2 п.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що документи, які підтверджують сплату судового збору надаються до суду у встановленому порядку та розмірі.

За положеннями п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання до господарського суду позовної вимоги майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог пп. 4 п.2 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону, за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяви про перегляд рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, розмір судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За приписами Закону України Про судовий збір за апеляційний перегляд рішення, враховуючи те, що скаржник просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, а саме, 4 542 грн. (3028 грн.* 150%).

Водночас, зважаючи на те, апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24 подано до апеляційного господарського суду через підсистему Електронний суд, у відповідності до вимог ч. 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір, яка визначає, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, скаржнику за перегляд вказаного вище рішення суду першої інстанції належало сплатити судовий збір у розмірі 3 633 грн. 60 коп.( 4 542 грн.* 0,8)

Проте, як вбачається з апеляційної скарги Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон та доданих до неї документів, апелянтом не надано жодних доказів сплати судового збору за подання відповідної апеляційної скарги у встановленому законодавством порядку та розмірі.

Згідно з абз. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з тим, здійснивши запит на отримання інформації про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС (відповідь №11202673 додано до матеріалів справи) колегією суддів встановлено, що Громадською організацією «Добра справа Херсонщини», м. Херсон () не виконано вимоги ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України та не зареєстровано Електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

Частиною 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу встановлено, що апеляційна скарга, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 Господарського процесуального кодексу підлягає залишенню без руху.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що скаржником не виконано вимоги ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до вимог ст. 260 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Апеляційну скаргу Громадської організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон на рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24 залишити без руху.

2. Громадській організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки: вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 18.03.2025 року у справі №916/5266/24, надати належні докази сплати судового збору у розмірі 3 633 грн. 60 коп., зареєструвати електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

3. Роз`яснити Громадській організації «Добра справа Херсонщини», м. Херсон, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається скаржнику.

4. У зв`язку з набранням чинності з 18.10.2023 змін до Господарського процесуального кодексу України, суд зазначає про обов`язок учасників судових проваджень, визначених у статті 6 Господарського процесуального кодексу України, зареєструвати свої електронні кабінети Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Г.І. Діброва

Судді Я.Ф. Савицький

Н.С. Богацька