УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті

м. Київ

12.05.2025Справа № 910/14760/24

За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" (04073, місто Київ, проспект Степана Бандери, будинок 30)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 )

про визнання рішення недійсним.

Суддя Літвінова М.Є

Представники учасники справи:

Від позивача: Льовочкіна В.М.

Від відповідача: не з`явився;

Від третьої особи: ОСОБА_3

Вільний слухач: ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", оформлене у вигляді протоколу №1 від 09 квітня 2022 року.

Разом з тим, до позовної заяви долучено заяви свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , клопотання про витребування у відповідача оригіналу реєстру осіб, які брали участь в позачергових зборах Уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09 квітня 2022 року та клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.12.2024 залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 .

13.12.2024 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 20.01.2025.

17.01.2025 через відділ діловодства суду від ОСОБА_2 надійшла заява про вступ у справу в якості третьої особи (на стороні відповідача).

20.01.2025 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшли заперечення на заяву про вступ у справу в якості третьої особи (на стороні відповідача).

20.01.2025 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника.

Представник відповідача у підготовче засідання 20.01.2025 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про доставку процесуального документа до електронного кабінету особи.

Представник позивача у підготовчому засіданні 20.01.2025 заперечив проти задоволення заяви ОСОБА_2 про залучення його до участі у розгляді справи, як третьої особи.

Суд у підготовчому засіданні 20.01.2025 без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про задоволення заяви ОСОБА_2 від 17.01.2025 та в порядку статті 50 ГПК України залучено до участі у розгляді справи як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 .

Представник позивача у підготовчому засіданні 20.01.2025 підтримав клопотання про витребування доказів, яке долучено до позовної заяви.

Суд у підготовчому засіданні 20.01.2025 без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про задоволення клопотання представника позивача про витребування документі, у порядку статті 81 Господарського процесуального кодексу України витребувано у Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" оригінал реєстру осіб, які брали участь в позачергових зборах Уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09 квітня 2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 відкладено підготовче засідання на 07.02.2025.

23.01.2025 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшло повідомлення про відсутність оригіналу витребуваного документа.

28.01.2025 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшло клопотання про виконання вимог ухвали суду від 20.01.2025.

10.02.2025 через систему "Електронний суд" від третьої особи надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Представник позивача у підготовчому 10.02.2025 заперечив проти задоволення клопотання третьої особи про відкладення підготовчого засідання.

Представник відповідача у підготовчому 10.02.2025 заперечив проти задоволення клопотання третьої особи про відкладення підготовчого засідання.

Представник третьої особи у підготовчому 10.02.2025 підтримав клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Суд у підготовчому засіданні 10.02.2025 постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про задоволення клопотання третьої особи про відкладення підготовчого засідання, у порядку статті 81 Господарського процесуального кодексу України витребувано у ОСОБА_2 оригінал реєстру осіб, які брали участь в позачергових зборах Уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09 квітня 2022 року. Продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.02.2025 відкладено підготовче засідання на 24.03.2025.

Представник позивача у підготовчому засіданні 24.03.2025 повідомив суд про недоцільність призначення судової почеркознавчої експертизи, у зв`язку з відсутністю оригіналу реєстру осіб, які брали участь в позачергових зборах Уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09 квітня 2022 року. Також, представника позивача просив суд викликати свідків - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Представник відповідача у підготовчому засіданні 24.03.2025 поклався на розсуд суду щодо клопотання представника позивача про призначення експертизи та виклику свідків.

Представник третьої особи у підготовчому засіданні 24.03.2025 заперечив проти задоволення клопотання представника позивача про призначення експертизи та не заперечив проти виклику свідків.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення клопотання представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи без задоволення, у зв`язку із відсутністю оригіналу реєстру осіб, які брали участь в позачергових зборах Уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09 квітня 2022 року.

Крім того, суд 24.03.2025 у підготовчому засіданні, дійшов до висновку про необхідність виклику у судове засідання ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в якості свідків для надання пояснень щодо відомих йому обставин справи, з метою повного, всебічного та об`єктивного вирішення спору, зважаючи на необхідність встановлення обставин, які можуть бути відомі свідку та мають значення для справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2025 закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 14.04.2025.

24.03.2025 через відділ діловодства суду від представника третьої особи надійшли письмові пояснення.

Представник позивача у судовому засіданні 14.04.2025 заявляв усне клопотання про призначення експертизи.

Представник відповідача у судовому засіданні 14.04.2025 не заперечив на усне клопотання представника позивача про призначення експертизи.

Представник третьої особи у судовому засіданні 14.04.2025 не заперечив на усне клопотання представника позивача про призначення експертизи.

Суд 14.04.2025 у судовому засіданні на місці ухвалив повернутися на стадію підготовчого провадження та відклав підготовче засідання на 28.04.2025.

28.04.2025 через систему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання поновлення строку та призначення експертизи.

28.04.2025 через відділ діловодства суду від представника третьої особи надійшли письмові пояснення, в яких останній просить суд

- відхилити клопотання позивача на проведення експертизи по ксерокопіям документів;

- зобов`язати відповідача звернутися до родичів/спадкоємців колишнього головного бухгалтера ОСОБА_8 із запитом про наявність/відсутність оригіналів документів по ГБК «Мостовик», в т.ч. оригіналу Протоколу №1 від 09.04.2022р.

- долучити до справи в якості доказів: аудіозапис погроз заступником Голови Правління ОСОБА_9 на адресу представників Третьої особи, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 під час проведення чергових загальних зборів уповноважених представників членів Кооперативу 21 січня 2025 року; відеозаписи погроз заступником Голови Правління ОСОБА_9 на адресу випадкових осіб для оцінки можливого залякування свідків, які надали свої покази, розміщенні в мережі Інтернет в телеграм каналі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 17.03.2025 16:21, 17.03.2025 19:29, 17.03.2025 21:56.

- допитати в якості свідків, осіб, що подали нотаріальні заяви: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

28.04.2025 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі представника.

Представник відповідача у підготовче засідання 28.04.2025 не з`явився про причини неявки суд не повідомив, про дату та час був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про доставку процесуального документа до електронного кабінету особи.

Представник позивача у підготовчому засіданні 28.04.2025 заперечив на клопотання представника третьої особи про долучення до матеріалів справи доказів.

Суд у підготовчому засіданні 28.04.2025 постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про відмову у клопотанні представника третьої особи про долучення до матеріалів справи доказів, оскільки представник третьої особи не надав докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Судом 28.04.2025 у підготовчому засіданні відкладено розгляд клопотання представника позивача про призначення експертизи до встановлення фактичних обставин справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.04.2025 відкладено підготовче засідання на 12.05.2025.

09.05.2025 через відділ діловодства суду від представника третьої особи надійшли письмові пояснення, в яких в яких останній просить суд

- відхилити клопотання позивача на проведення експертизи по ксерокопіям документів;

- зобов`язати відповідача звернутися до родичів/спадкоємців колишнього головного бухгалтера ОСОБА_8 із запитом про наявність/відсутність оригіналів документів по ГБК «Мостовик», в т.ч. оригіналу Протоколу №1 від 09.04.2022р.

- долучити до справи в якості доказів: аудіозапис погроз заступником Голови Правління ОСОБА_9 на адресу представників Третьої особи, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 під час проведення чергових загальних зборів уповноважених представників членів Кооперативу 21 січня 2025 року; відеозаписи погроз заступником Голови Правління ОСОБА_9 на адресу випадкових осіб для оцінки можливого залякування свідків, які надали свої покази, розміщенні в мережі Інтернет в телеграм каналі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 17.03.2025 16:21, 17.03.2025 19:29, 17.03.2025 21:56.

- допитати в якості свідків, осіб, що подали нотаріальні заяви: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

12.05.2025 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі представника. Також, представник відповідача повідомив суд про те, що не заперечує щодо задоволення клопотання про призначення експертизи та вважає заперечення третьої особи необґрунтованими та неправдивими.

Представник відповідача у підготовче засідання 12.05.2025 не з`явився про причини неявки суд не повідомив, про дату та час був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про доставку процесуального документа до електронного кабінету особи.

Представник позивача у підготовчому засіданні 12.05.2025 підтримав клопотання про призначення експертизи.

Представник третьої особи у підготовчому засіданні 12.05.2025 заперечив проти клопотання представника позивача про призначення експертизи.

Суд у підготовчому засіданні 12.05.2025 постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про відмову у задоволенні клопотання представника про призначення експертизи, з огляду на наступне.

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Частиною 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Судова почеркознавча експертиза - це дослідження, що має встановлену законом процесуальну форму, проводиться експертом на базі спеціальних знань у галузі судового почеркознавства відповідно до норм процесуального законодавства, що визначають її призначення та проведення, з метою встановлення фактів (фактичних даних), що мають доказове значення у справах.

Однак, для проведення судової почеркознавчої експертизи рукописних записів та підписів надаються виключно оригінали документів.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення клопотання представника позивача про призначення судової почеркознавчої експертизи без задоволення, у зв`язку із відсутністю оригіналу реєстру осіб, які брали участь в позачергових зборах Уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09 квітня 2022 року.

Також, за результати розгляду вимоги представника третьої особи про зобов`язання відповідача звернутися до родичів/спадкоємців колишнього головного бухгалтера ОСОБА_8 із запитом про наявність/відсутність оригіналів документів по ГБК «Мостовик», в т.ч. оригіналу Протоколу №1 від 09.04.2022р, суд постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про відмову в її задоволенні, у зв`язку із необґрунтованістю та безпідставністю.

Крім того, судом 12.05.2025 у підготовчому засіданні залишено вимогу представника третьої особи про допита свідків, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 без розгляду, оскільки 24.03.2025 у підготовчому засіданні судом вирішено питання щодо виклику та допиту свідків.

Представник позивача 12.05.2025 у підготовчому засіданні заперечила проти доручення до матеріалів справи доказів, які приєднані до письмових пояснень третьої особи від 09.05.2025.

Згідно до ч.1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1,2 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Таким чином, враховуючи предмет та підстави позову, суд дійшов до висновку про те, що надані представником третьої особи аудіо та відеозаписи погроз заступника голови правління ОСОБА_9 не підтверджують та/або не спростовують заявлені позовні вимоги, а тому жодним чином не впливають на розгляд даної справи.

Суд у підготовчому засіданні 12.05.2025 постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про відмову у задоволенні клопотання представника третьої особи про долучення до матеріалів справи доказів, а саме: аудіозапису погроз заступником Голови Правління ОСОБА_9 на адресу представників Третьої особи, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 під час проведення чергових загальних зборів уповноважених представників членів Кооперативу 21 січня 2025 року; відеозапису погроз заступником Голови Правління ОСОБА_9 на адресу випадкових осіб для оцінки можливого залякування свідків, які надали свої покази, розміщенні в мережі Інтернет в телеграм каналі «ІНФОРМАЦІЯ_1» ІНФОРМАЦІЯ_2 17.03.2025 16:21, 17.03.2025 19:29, 17.03.2025 21:56.

Представник позивача у підготовчому засіданні 12.05.2025 заявив усне клопотання в порядку статті 43 ГПК України, оскільки представник третьої особи зловживає процесуальними правами та порушив порядок подання клопотання про доручення доказів, оскільки на 12.05.2025 представник позивача не отримав та не був обізнаний про докази, які долучені до письмових пояснень від 09.05.2025. Крім того, представник позивача просив залишити письмові пояснення від 09.05.2025 без розгляду та стягнути з ОСОБА_2 в дохід державного бюджету штраф за зловживання процесуальними правами.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Норми частини першої статті 4 ГПК України визначають, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність, обов`язковість судового рішення, забезпечення права на апеляційний перегляд справи, забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами, відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Суд наголошує, що однією з засад господарського судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами (п. 11 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Також неприпустимість зловживання процесуальними правами закріплена в частині 1 статті 43 ГПК України, згідно якої учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до п.п.1, 2 ч.2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно з частиною першою статті 43 ГПК учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Обов`язок добросовісного користування процесуальними правами передбачає їх використання не на шкоду іншим учасникам, а також не всупереч завданням господарського судочинства.

Згідно з частиною другою вказаної статті залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Суд зазначає, що зловживання процесуальними правами - це процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників господарського процесу (їх представників), що призводять до порушення процесуальних прав інших учасників процесу, з метою перешкоджання господарському судочинству, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом). Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 05.04.2023 у справі №922/4278/21, від 27.07.2023 у справі №910/12713/22.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним (аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 12.08.2019 у справі №905/945/18, від 16.10.2019 у справі №906/936/18 та від 06.05.2021 у справі №910/6116/20).

Зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні, дії, але робить це на шкоду іншим особам, з метою, яка не співпадає з завданням господарського процесу, визначеним у статті 2 ГПК (справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави).

Суд зазначає, що доволі важко провести межу між правомірною реалізацією власних прав і зловживанням правами, оскільки зовні вони виглядають однаково (постанова Верховного Суду від 24.01.2022 у справі №911/2737/17).

Частинами 1, 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

У справі «Bellet v. France» Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що «при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом» (див. рішення у справі «Walchli v. France», заява № 35787/03, п. 29, 26 липня 2007 року; «ТОВ «Фріда» проти України», заява №24003/07, п. 33, 08 грудня 2016 року).

Здійснюючи тлумачення положень Конвенції, ЄСПЛ у своїх рішеннях указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ашингдейн проти Великої Британії»).

Частиною 4 ст. 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з п. 5 ч. 5 ст. 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

За наслідками розгляду усного клопотання представника позивача про визнання зловживання процесуальними правами, суд протокольною ухвалою відмовив у задоволенні усного клопотання відповідача про визнання зловживанням процесуальними правами та залишення письмових пояснень від 09.05.2025 без розгляду і стягнення штрафу, з огляду на те, що судом не встановлено як підстав для застосування штрафу до третьої особи так і залишення без розгляду письмових пояснень від 09.05.2025.

Згідно з частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд: 1) оголошує склад суду, а також прізвища секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів; 2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; 3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; 4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; 5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; 6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; 7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; 9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи; 11) направляє судові доручення; 12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; 13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; 14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; 15) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; 16) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; 17) вирішує питання про колегіальний розгляд справи; 18) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; 19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Під час підготовчого судового засідання 12.05.2025 судом проведено відповідні дії, які передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України та з`ясована думка представників учасників справи щодо початку розгляду справи по суті.

Згідно з частиною 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду; закриття провадження у справі; закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи те, що судом остаточно з`ясований предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників справи; з`ясовані заперечення проти позовних вимог; визначені обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрані відповідні докази; вчинені усі дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 120, 121, 177, 181, 182, 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу №910/14760/24 до судового розгляду по суті на 09.06.25 о 11:15 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-в, корпус Б, зал судових засідань № 2.

2. В порядку статті 89 ГПК України викликати свідків - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 для допиту по справі №910/14760/24 на стадію розгляду справи по суті.

3. Попередити свідків про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384 Кримінального кодексу України завідомо неправдиві показання.

4. Викликати у судове засідання представників учасників справи, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 60 Господарського процесуального кодексу України.

5. Ухвала набирає законної сили 12.05.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://ki.arbitr.gov.ua.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.05.2025.

Суддя М.Є. Літвінова

Учасники процесу мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

1. Зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

2. Подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі. Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної Заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в Заявці. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://ki.arbitr.gov.ua/sud5011/gromadyanam/csz/.