УХВАЛА

15 травня 2025 року

м. Київ

cправа № 917/51/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Волковицької Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Опішнянської селищної ради

на рішення Господарського суду Полтавської області від 18.12.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 у справі

за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської обласної військової (державної) адміністрації

до 1) Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області,

2) Опішнянської селищної ради Зіньківського району Полтавської області,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" в особі філії "Полтавське лісове господарство",

про визнання незаконними та скасування наказів та рішення, скасування державної реєстрації земельної ділянки, усунення перешкод в користуванні та розпорядженні земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

25.04.2025 до Касаційного господарського суду через систему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга Опішнянської селищної ради на рішення Господарського суду Полтавської області від 18.12.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 у справі №917/51/24.

Подана касаційна скарга Опішнянської селищної ради не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) з огляду на таке.

Згідно з частиною третьою статті 290 ГПК України касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

За змістом частини першої статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Відповідно до частини першої статті 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами. Визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Як убачається з матеріалів касаційної скарги, її сформовано в Електронному суді від імені Опішнянської селищної ради Кужимом Олегом Миколайовичем.

На підтвердження наявності повноважень у Кужима Олега Миколайовича підписувати та подавати касаційну скаргу від імені Опішнянської селищної ради до касаційної скарги додано довіреність у порядку передоручення.

Отже, подана довіреність не підтверджує право Кужима Олега Миколайовича здійснювати представництво (самопредставництво) Опішнянської селищної ради у судах відповідно до частини четвертої статті 56 ГПК України.

При цьому, доказів наявності статусу адвоката та документів, що підтверджують здійснення Кужимом Олегом Миколайовичем повноважень представництва скаржника в суді до скарги не додано.

Частиною другою статті 290 ГПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено, зокрема судові рішення, що оскаржуються, вимоги особи, яка подає скаргу.

В свою чергу, з огляду на те, що суд, як державний орган, відповідно до вимог статті 19 Конституції України зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, повинні кореспондуватися з повноваженнями суду касаційної інстанції, передбаченими положеннями статті 308 ГПК України, відповідно до яких суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.

Аналіз положень статті 308 ГПК України дає підстави для висновку, що вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, повинні бути повними та однозначними, тобто містити інформацію не лише про те, які судові рішення оскаржуються, а й про те, які повноваження суд касаційної інстанції повинен застосувати за результатами перегляду оскаржуваних рішень.

У тексті касаційної скарги, зокрема у прохальній її частині викладено вимоги скаржника щодо скасування судових рішень попередніх інстанції, але без урахування повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтею 308 ГПК України, а також пункту 6 частини другої статті 290 ГПК України, оскільки не зазначено вимог особи, яка подає скаргу, яке саме рішення просить ухвалити за результатом розгляду касаційної скарги.

За змістом частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, касаційна скарга Опішнянської селищної ради на рішення Господарського суду Полтавської області від 18.12.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 у справі №917/51/24 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України, із наданням скаржникові строку для усунення зазначеного недоліку, шляхом надання суду документів, що посвідчують повноваження Кужима Олега Миколайовича на представництво/самопредставництво інтересів скаржника у Верховному Суді, а також викладення вимог касаційної скарги з урахуванням положень статей 290 та 308 ГПК України.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 288, 290-292 ГПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Опішнянської селищної ради на рішення Господарського суду Полтавської області від 18.12.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 31.03.2025 у справі № 917/51/24 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржникові.

2. Роз`яснити Опішнянській селищній раді, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н. О. Волковицька