ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2025м. ДніпроСправа № 904/1141/25

Господарський суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Перової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) представників сторін, матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", 49111, м. Дніпро, Шосе Запорізьке, буд. 22,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Павєл", 49006, м. Дніпро, вул. Шмідта, буд. 22,

про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, 3% річних та інфляційних втрат

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАВЄЛ" вартості недоврахованої електроенергії, нарахованої по акту про порушення ПРРЕЕ у розмірі 33 614,09 грн, 3 % річних у розмірі 256,24 грн, інфляційних втрат у розмірі 672,28 грн.

Також позивач просить зазначити у резолютивній частині рішення про нарахування відповідачу, відповідно до положень частини десятої статті 238 ГПК України, 3 % річних до моменту виконання рішення, з урахуванням приписів законодавства України, що регулюють таке нарахування.

Судові витрати позивач просить стягнути з відповідача.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.03.2025 справу № 904/1141/25 передано на розгляд судді Перовій О.В.

Ухвалою суду від 19.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

11.04.2025 до канцелярії суду від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, якою просить суд стягнути вартість недоврахованої електроенергії, нарахованої по акту про порушення ПРРЕЕ у розмірі 33 614,09 грн, 3 % річних у розмірі 339,82грн, інфляційних втрат у розмірі 1 176,49грн та судовий збір у розмірі 3 028,00грн.

Проаналізувавши заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог, суд приймає збільшення позивачем розміру позовних вимог в частині нарахування 3 % річних та інфляційних втрат, оскільки це не протирічить діючому законодавству та не порушує нічиї права та охоронювані законом інтереси, а також є процесуальним правом сторони, відповідно до статті 46 Господарського процесуального кодексу України, та заяву подано з дотриманням вимог Господарського процесуального кодексу України. З урахуванням поданої позивачем заяви про збільшення розміру позовних вимог, предметом спору у даній справі є стягнення з відповідача вартості недоврахованої електроенергії, нарахованої по акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 007886 від 06.09.2024 у розмірі 33 614,09грн за період з 06.09.2023 по 06.09.2024, 3 % річних у розмірі 339,82грн за період з 10.12.2024 по 11.04.2025 та інфляційних втрат у розмірі 1 176,49грн за період з січня 2025 по березень 2025.

Щодо дотримання прав відповідача під час розгляду даної справи судом.

Відповідно до частини третьої статті 120 Господарського процесуального кодексу України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Частиною сьомою статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Суд з`ясував, що відповідач не має зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, тому ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 19.03.2025 була направлена відповідачу рекомендованою поштою з повідомленням.

За змістом частини шостої статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

До суду повернувся поштовий конверт з копією ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 19.03.2025, направлений на адресу відповідача, з відміткою Укрпошти адресат відсутній за вказаною адресою.

Зважаючи на предмет та підстави позову у даній справи, суд доходить висновку, що матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору по суті та прийняття обґрунтованого рішення.

Більше того, права відповідача, як учасника справи, не можуть забезпечуватись за рахунок порушення права позивача на розумність строків розгляду справи судом (на своєчасне вирішення спору судом), що є безпосереднім завданням господарського судочинства, та яке відповідно до норм частини другої статті 2 Господарського процесуального кодексу України превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до статті 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Отже у статті 248 Господарського процесуального кодексу України законодавець визначив межі розумного строку для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, а саме: не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Крім того, згідно з частинами другою, третьою статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини восьмої статті 252 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Згідно з частиною четвертою статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» з 01.01.2019 року є оператором системи розподілу (далі ОСР) та здійснює господарську діяльність з розподілу електричної енергії на території Дніпропетровської області.

Ліцензованим постачальником універсальних послуг з постачання електричної енергії на території Дніпропетровської області відповідно до ліцензії НКРЕКП, з 01.01.2019 року є Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» (далі постачальник, позивач).

06.09.2024 уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» здійснено рейдову перевірку житлового будинку у м.Дніпро, розташованого по вулиці Філософська, № 27 щодо дотримання положень Правил роздрібного ринку електричної енергії стосовно використання електричної енергії.

За результатами перевірки складено акт про порушення № Дн 007886 від 06.09.2024 яким встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Павєл" здійснено порушення пункту 1.2.1 ПРРЕЕ, що відповідає пункту 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення струмоприймачів, електропроводки, без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, електромережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано А1 дротом 2 АПВ 2,5 мм2 Т1 Т2 від РЩ-0,4 кВ в першому під`їзді. Порушення продемонстровано допускаючій особі» (а.с.13).

У акті про порушення зазначена особа, що допустила працівників позивача до проведення перевірки - Векслер Ірина Марківна, яка підписала зазначений акт із зауваженнями, а саме: лічильники присутні № 02998240 та № 0066000, випуск 2000.

Позивачем було зазначено, що, оскільки самовільне підключення було здійснено з метою освітлення приміщення під`їзду житлового будинку, тому акт про порушення ПРРЕЕ було складено на порушника управителя цього житлового будинку, а саме на ТОВ "Павєл".

Листом від 06.09.2024 № 54241/1001 позивачем повідомлено ТОВ "Павєл" про проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 007886 від 06.09.2024, яке відбудеться 22.10.2024 о 14:30 за адресою вул.Князя Ярослава Мудрого, 40, каб.№ 58 (а.с.26 - 27). Згаданий лист не був отриманий відповідачем засобами поштового зв`язку 13.09.2024 у зв`язку із невдалою спробою вручення та 20.09.2024 був повернутий позивачу за закінченням встановленого терміну зберігання (а.с.28).

22.10.2024 комісією енергопостачальника за результатами розгляду акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 007886 від 06.09.2024 було прийнято рішення, оформлене протоколом № 10-71 засідання комісії по розгляду акта про порушення про нарахування кількості недоврахованої електроенергії за період з 06.09.2023 по 06.09.2024 у розмірі 33 614,09грн за 3 913,272 кВт*годин необлікованої електричної енергії (а.с. 29). Копію протоколу, розрахунку та рахунок було направлено відповідачу рекомендованим листом з повідомленням (а.с.29-33). Копії протоколу з доданими до нього розрахунками не були отримані відповідачем 08.11.2024 у зв`язку із невдалою спробою вручення та 21.11.2024 були повернуті позивачу за закінченням встановленого терміну зберігання (а.с.34)

Предметом спору є стягнення з відповідача на користь позивача вартості недоврахованої електроенергії, нарахованої по акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 007886 від 06.09.2024 у розмірі 33 614,09грн за період з 06.09.2023 по 06.09.2024, 3 % річних у розмірі 339,82грн за період з 10.12.2024 по 11.04.2025, інфляційних втрат у розмірі 1 176,49грн за період з січня 2025 по березень 2025.

Предметом доказування у справі є наявність або відсутність порушення ПРРЕЕ, нарахування 3 % річних, інфляційних втрат, наявність прострочення оплати.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи у їх сукупності, ураховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона покликається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог з огляду на таке.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Правовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачами, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначені Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), які затверджено постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018.

Відповідно до підпунктів 11, 12 пункту 5.1.1. ПРРЕЕ оператор системи має право: контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.

Відповідно до підпункту 20 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу (п. 8.2.4. ПРРЕЕ).

Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (частина перша статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 2 частини другої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії"); крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 4 частини другої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії"); неукладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 13 частини другої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії")

За порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором (стаття 235 Господарського кодексу України).

Частиною першою статті 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно із частиною другою статті 236 ГК України перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Зі змісту вказаних положень чинного законодавства убачається, що рішення комісії постачальника електричної енергії про нарахування споживачу вартості недоврахованої електроенергії, є саме оперативно-господарською санкцією.

У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням (частина друга статті 237 ГК України).

Підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання (часина перша статті 237 ГК України).

Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергії, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Згідно пункту 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акту про порушення повноважними представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Пунктом 8.4.1 ПРРЕЕ встановлено, що оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог глави 8.4.

За змістом пункту 1.1.2 глави 1.1 ПРРЕЕ самовільне підключення з порушенням схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.

Суд з`ясував, що управителем будинку № 27 по вулиці Філософській у м.Дніпрі є Товариство з обмеженою відповідальністю "Павєл", про що свідчить лист Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради від 15.10.2024 № 3/12-5157 (а.с.15).

Зі згаданого листа убачається, що протокол зборів співвласників будинку № 27 по вулиці Філософській щодо вибору управителя ТОВ «Павєл» до Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради було передано на зберігання 05.03.2019. 01.06.2019 зазначений будинок перейшов до управління ТОВ «Павєл».

Згідно зі статтею 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень як з питання визначення управителя, так і з питання його відкликання, тож необхідною умовою дотримання встановленої Законом процедури відкликання управителя є прийняття зборами співвласників відповідного рішення. При цьому, без прийняття зборами співвласників рішення про відкликання управителя, наявність рішення про обрання уповноваженої особи співвласників під час укладання, внесення змін та розірвання договору з управителем, здійснення контролю за його виконанням, не є виконанням процедури відкликання управителя, встановленої Законом.

Водночас Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради у своєму листі не підтвердив факт розірвання договору про надання послуг з управління житловим будинком, укладеного між мешканцями житлового будинку № 27 по вул.Філософській та ТОВ «Павєл».

Станом на день розгляду справи матеріали справи не містять договорів про надання послуг з розподілу електричної енергії, про постачання електроенергії на відповідний об`єкт та належним чином оформленого розрахункового приладу обліку, укладеного з виконавцем послуги з постачання електричної енергії та ТОВ «Павєл».

Суд звертає увагу на те, що в акті про порушення № Дн 007886 від 06.09.2024 наявні усі необхідні та достатні відомості для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії, зокрема в акті про порушення міститься "Схема електроживлення споживача" на якій зазначені місця самовільного підключення.

На підтвердження дотримання вимог пункту 8.2.5. ПРРЕЕ позивачем долучено до позовної заяви копію посадової інструкції працівників, які брали участь у складанні акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 007886 від 06.09.2024 (а.с.16-24).

Засоби вимірювальної техніки, які використовувалися під час складання акту про порушення, відповідають вимогам законодавства України про метрологію, про що свідчать копії свідоцтва про контроль метрологічних характеристик засобу вимірювальної техніки № 08-0/17910-4, яке чинне до 26.08.2025 (на штангенциркуль ШЦ-І-125-0,1, зав. № 0503464) та про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 11- 0/3/17284/618, чинне до 14.10.2025 (на кліщі електровимірювальні цифрові, зав. № 14750316) (а.с.25).

Копію акту про порушення № Дн 007886 від 06.09.2024 було отримано на руки 06.09.2024 особі, що допустила працівників позивача до проведення перевірки - Векслер Ірині Марківні, яка підписала зазначений акт із зауваженнями, а саме: лічильники присутні № 02998240 та № 0066000, випуск 2000.

З матеріалів справи вбачається, що споживач належним чином повідомлений про дату та час засідання комісії з розгляду акту про порушення № Дн 007886 від 06.09.2024.

За результатами засідання комісії з розгляду акту про порушення № Дн 007886 від 06.09.2024 позивачем здійснено розрахунок загального обсягу необлікованої спожитої електричної енергії відповідно до пункту 8.4.12 по формулі № 8 ПРРЕЕ за період з 06.09.2023 по 06.09.2024.

Сума нарахувань згідно із розрахунком кількості необлікованої електричної енергії по акту про порушення № Дн 007886 від 06.09.2024 склала 33 614,09грн за 3 913,272 кВт*годин.

У зв`язку з відсутністю відповідача на засіданні комісії з розгляду акту про порушення № Дн 007886 від 06.09.2024 позивачем копії протоколу та відповідні розрахунки були направлені відповідачу, які не були отримані останнім у зв`язку із закінченням встановленого терміну зберігання.

Відповідно до пункту 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Отже позивачем доведено належними та допустимими доказами те, що на момент виявлення спірного порушення ПРРЕЕ Товариство з обмеженою відповідальністю "Павєл" було управителем багатоквартирного будинку № 27 по вул.Філософській у місті Дніпрі.

Станом на день прийняття рішення у справі вартість недоврахованої електроенергії, нарахованої по акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 007886 від 06.09.2024 складає 33 614,09грн, яка підлягає до стягнення і підтверджується матеріалами справи.

Щодо стягнення інфляційних втрат у розмірі 1 176,49грн за період з січня 2025 по березень 2025 та 3 % річних у розмірі 339,82грн за період з 10.12.2024 по 11.04.2025.

Положеннями статті 611 ЦК України встановлено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

За приписами статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Статтею 617 ЦК України встановлено підстави звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання, а саме: особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Норми статей 614, 617 ЦК України кореспондуються із нормами статті 218 ГК України, згідно з якими учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Особливості регулювання грошових зобов`язань встановлено статтею 625 ЦК України, відповідно до якої боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Формулювання статті 625 Цивільного кодексу України, коли нарахування процентів тісно пов`язується із застосуванням індексу інфляції, орієнтує на компенсаційний, а не штрафний характер відповідних процентів.

Приймаючи до уваги встановлений факт прострочення відповідачем строків оплати за електричну енергію, вимоги про стягнення з нього інфляційних втрат за період з січня 2025 по березень 2025 та 3 % річних за період з 10.12.2024 по 11.04.2025 заявлено позивачем обґрунтовано.

Перевіривши розрахунок позивача, суд доходить висновку, що він є правомірним, обґрунтованим, відповідає вимогам чинного законодавства, тому в цій частині позов підлягає задоволенню.

Щодо нарахування 3 % річних до моменту виконання рішення відповідно до положень частини десятої статті 238 ГПК України.

Відповідно до частини десятої статті 238 ГПК України суд, приймаючи рішення про стягнення боргу, на який нараховуються відсотки або пеня, може зазначити в рішенні про нарахування відповідних відсотків або пені до моменту виконання рішення з урахуванням приписів законодавства України, що регулюють таке нарахування.

Остаточна сума відсотків (пені) у такому випадку розраховується за правилами, визначеними у рішенні суду, органом (особою), що здійснює примусове виконання рішення суду і відповідні дії (рішення) якого можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому розділом VI цього Кодексу.

Ураховуючи обставини справи, положення частини десятої статті 238 ГПК України, якою передбачено право суду зазначити про нарахування відсотків до моменту виконання рішення суду, а також те, що позовна заява не містить обґрунтування необхідності такого зазначення, суд не вбачає підстав для зазначення у резолютивній частині рішення про нарахування відповідачеві, відповідно до положень частини десятої статті 238 ГПК України, 3 % річних до моменту виконання рішення, з урахуванням приписів законодавства України, що регулюють таке нарахування.

Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За викладеного, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача вартості недоврахованої електроенергії, нарахованої по акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 007886 від 06.09.2024 у розмірі 33 614,09 грн, інфляційних втрат у розмірі 1 176,49грн та 3 % річних у розмірі 339,82грн.

Щодо судових витрат.

Згідно із частиною першою статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (стаття 9 Закону України "Про судовий збір").

Оскільки при зверненні до Господарського суду Дніпропетровської області заявлено вимогу майнового характеру (34 542,61грн), позивач сплатив судовий збір у розмірі 3 028,00грн, про що свідчить платіжна інструкція № 3771726 від 18.12.2024.

Отже відповідно до статті 129 ГПК України судовий збір у справі покладається на відповідача у розмірі 3 028,00грн.

Керуючись статтями 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Павєл" про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, 3% річних та інфляційних втрат задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Павєл", 49006, м. Дніпро, вул. Шмідта, буд. 22, на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", 49111, м. Дніпро, Шосе Запорізьке, буд. 22, вартість недоврахованої електроенергії у розмірі 33 614,09грн (тридцять три тисячі шістсот чотирнадцять гривень 09 копійок), інфляційні втрати у розмірі 1 176,49грн (одна тисяча сто сімдесят шість гривень 49 копійок), 3 % річних у розмірі 339,82грн (триста тридцять дев`ять гривень 82 копійки) та судовий збір у розмірі 3 028,00грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

В іншій частині заявлених позовних вимог відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене 16.05.2025

Суддя О.В. Перова