ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення заяви про відкриття провадження у справі

про неплатоспроможність без розгляду

"14" травня 2025 р.м. ОдесаСправа № 916/854/25
Господарський суд Одеської області у складі судді Грабован Л.І.,

за участі секретаря судового засідання Шпака І.А.,

дослідивши матеріали заяви (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність,

у відкритому судовому засіданні за участю представників сторін та учасників:

боржник: не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Одеської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на підставі ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.03.2025 р., вказану заяву передано на розгляд судді Грабован Л.І.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 10.03.2025 р. заяву (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без руху та зобов`язано ОСОБА_1 надати у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі без руху, заяву про усунення недоліків та визначено перелік документів, які мають бути додані до заяви.

21.03.2025 р. до господарського суду надійшла заява (вх. №9199/25), сформована в підсистемі "Електронний суд" 20.03.2025 р. ОСОБА_1 про усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, у якій надано пояснення щодо доказів, які суд зобов`язував надати в ухвалі Господарського суду Одеської області від 10.03.2025 р.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 01.04.2025 р. прийнято до розгляду заяву (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження про неплатоспроможність; заяву (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) призначено до розгляду у підготовчому засіданні господарського суду на "14" квітня 2025 р. об 11:40 год., про що повідомлено заявника.

П.п. 4-5 резолютивної частини вказаної ухвали визнано обов`язковою особисту явку ОСОБА_1 у підготовче засідання, призначене на 14.04.2025 р. об 11:40 год. та викликано ОСОБА_1 у підготовче засідання суду, призначене на 14.04.2025 р. об 11:40 год. для з`ясування особи боржника, встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності та надання пояснень щодо обставин його неплатоспроможності.

Від ОСОБА_1 надійшла заява (вх. №11929/25 від 14.04.2025 р.), у якій заявник просить суд відкласти судове засідання, призначене у справі №916/854/25 на 14.04.2025, на іншу дату та надати йому додатковий час для виконання вимог ухвали суду від 01.04.2025 р., в частині оформлення нотаріально засвідченого перекладу на українську мову виписки по рахунку боржника з іноземного банку "HSBC UK" про одержання заявником заробітної плати за місцем роботи, доданої до заяви (вх. №9199/25 від 21.03.2025 р.) про усунення недоліків.

14.04.2025 р. господарським судом, у зв`язку з неявкою ОСОБА_1 у підготовче засідання суду, постановлено ухвалу в протокольній формі про відкладення розгляду заяви (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на "30" квітня 2025 р. о 15:20 год., про що зазначено в протоколі судового засідання.

Підготовче засідання суду, відкладене на 30.04.2025 р. о 15:20 год. не відбулося, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Грабован Л.І. , про що свідчить наявна у матеріалах справи довідка секретаря судового засідання від 30.04.2025 р.

Враховуючи наявність поважних причин, якими є неможливість проведення підготовчого засідання суду внаслідок тимчасової непрацездатності судді Грабован Л.І. , суд, розглянув вказану заяву поза межами встановленого ч. 2 ст. 35 Кодексу України з процедур банкрутства строку, у розумний строк згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 05.05.2025 р. заяву (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність призначено до розгляду в підготовчому засіданні суду на "14" травня 2025 р. о 10:50 год., про що повідомлено заявника.

При цьому, п.п. 3-4 резолютивної частини вказаної ухвали особисту явку ОСОБА_1 у підготовче засідання, призначене на 14.05.2025 р. о 10:50 год. визнано обов`язковою та викликано ОСОБА_1 у підготовче засідання суду, призначене на 14.05.2025 р. о 10:50 год. для з`ясування особи боржника, встановлення ознак неплатоспроможності або його загрози, відсутності перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності та надання пояснень щодо обставин його неплатоспроможності.

Копію вказаної ухвали було доставлено 07.05.2025 р. ОСОБА_1 до його електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд", що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою секретаря судового засідання про доставку електронного документу.

14.05.2025 р. до господарського суду надійшла заява (вх. №15373/25) ОСОБА_1 про відкликання заяви, у якій заявник просить суд повернути заяву про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до абз. 2 п. 5 ч.6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Положеннями ч.ч. 5-6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України (із змінами, внесеними згідно із Законом № 1416-IX від 27.04.2021; в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) визначено, що Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною 7 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) визначено, що Суд направляючи учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Таким чином, ухвала Господарського суду Одеської області від 05.05.2025 р. була надіслана у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства, а тому ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час, місце розгляду його заяви та зміст ухвали суду.

У заяві (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) про відкриття провадження про неплатоспроможність, ОСОБА_1 повідомив суд, що адресою його реєстрації є: АДРЕСА_2 ; адресою його фактичного проживання є; АДРЕСА_3 .

Разом з тим, господарський суд зазначає, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додано декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2022-2025 роки, у яких заявником в розділі 3 "Місце фактичного проживання" зазначено такі адреси: 1). АДРЕСА_4 (розділ 3 декларації за 2022 рік; 2). АДРЕСА_5 (розділ 3 декларації за 2023 рік); 3). АДРЕСА_6 (розділ 3 декларацій за 2024-2025 роки).

У підготовче судове засідання (14.04.2025 р. та 14.05.2025 р.) ОСОБА_1 не з`явився, витребуваних ухвалами Господарського суду Одеської області від 01.04.2025 р. та 14.04.2025 р. документів не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Кодексу України з процедур банкрутства, Закону України "Про міжнародне приватне право", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Ч. 6 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що Господарські суди розглядають справи про банкрутство (неплатоспроможність) у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Кодексом України з процедур банкрутства.

Ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Книга четверта Кодексу України з процедур банкрутства містить положення щодо банкрутства юридичних осіб; книга п`ята - положення щодо відновлення платоспроможності фізичної особи.

Згідно ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця може бути відкрито лише за заявою боржника. Боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними; 4) наявні ознаки загрози неплатоспроможності.

Ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства боржник - юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав.

Неплатоспроможність - неспроможність боржника (іншого, ніж страховик або кредитна спілка) виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом, або встановлена Національним банком України неплатоспроможність страховика відповідно до Закону України "Про страхування" чи неплатоспроможність кредитної спілки відповідно до Закону України "Про кредитні спілки" (ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства).

Ч. 2 ст. 6 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що відповідно до цього Кодексу щодо боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника.

Реструктуризація боргів боржника згідно ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ст. 113 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Явка боржника у підготовчому засіданні є обов`язковою з огляду на наступне.

Із системного аналізу ст. ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства вбачається, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги V, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

З приписів ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства вбачається обов`язок додавати копію документів, що посвідчують фізичну особу боржника, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможності не передбачено, на відміну від приписів ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, де законодавець передбачив обов`язок подати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні, слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Суд зауважує, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 Кодексу України з процедур банкрутства право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведеного вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені Кодексом України з процедур банкрутства обмеження.

Разом з цим існують обов`язки боржника зумовлені завданням процедур банкрутства, які потребують особистої участі (при проведення інвентаризації і виявленні майна, підготовці плану реструктуризації та інше). Контроль за діями боржника та керуючого реструктуризацією щодо виявлення майна боржника, його інвентаризації, перевірки достовірності даних щодо доходів та майна боржника у випадку знаходження боржника за межами країни фактично неможливий.

Тобто, особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та його можливості брати участь у процедурі, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Суд наголошує, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможність.

Крім того, норми п.п. 9, 10 ч. 4 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства передбачають зобов`язання відповідних органів з метою перевірки та з`ясування відомостей щодо майна та доходів боржника та членів його сім`ї надати інформацію. Процедури такої перевірки особи, яка перебуває за межами країни не передбачено.

У відповідності до ч. 2 ст. 118 Кодексу України з процедур банкрутства до заходів для забезпечення вимог кредиторів належать, зокрема: заборона виїзду боржника за кордон.

У свою чергу, суд проаналізувавши зміст ст. 119 Кодексу зазначає, що у разі встановлення наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, відповідною ухвалою суду вводиться процедура реструктуризації, тобто судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (ст. 1 Кодексу).

Отже, у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема, у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах ст. 3 та ст. 13 Цивільного кодексу України.

Тому, до боржника - фізичної особи, Кодекс України з процедур банкрутства установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів.

Згідно ч. 2 ст. 42 ГПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Згідно ч. 1 ст. 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Так, одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява №11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому, необхідно ураховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21).

Отже, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки.

Позиція про те, що у випадку зобов`язання відповідною ухвалою суду заявника до явки у судове засідання безпосередньо до приміщення суду, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати заяву боржника про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду, а не відмовляти у відкритті на підставі ч. 4 ст. 119 КУзПБ, викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.06.2024 р. по справі №910/12482/23.

Як вбачається з матеріалів справи, на ОСОБА_1 ухвалами суду від 01.04.2025 р. та від 05.05.2025 р. було покладено обов`язок з`явитися у підготовче засідання. Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа який посвідчує його особу (паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо.

Відомості про те, що ОСОБА_1 планує повертатись із місця свого перебування найближчим часом не має, що по своїй суті виключає можливість розглядати заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, застосування процедур у справі та можливість виконання керуючим реструктуризацією його повноважень, визначених, зокрема, у ст. 114 Кодексу, у разі відкриття провадження у справі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, заявник не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 3 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

Суд зазначає, що Кодекс України з процедур банкрутства не містить положень, які б регулювали наслідки не вчинення боржником дій, які полягають у невиконанні покладених на нього обов`язків в частині явки у підготовче засідання та (або) не подання витребуваних доказів, а відтак, у даному випадку підлягають застосуванню положення ст. 11 ГПК України.

Згідно із ч. 10 ст. 11 ГПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №2-591/11).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Заява (вх. №15373/25 від 14.05.2025 р.) ОСОБА_1 про відкликання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність судом не розглядається, оскільки боржник не наділений правом на відкликання вказаної заяви (абз. 4 ч. 6 ст. 38 Кодексу України з процедур банкрутства).

Керуючись ст. ст. 2, 113, 115, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. ст. 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву (вх. №879/25 від 06.03.2025 р.) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 14 травня 2025 року та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Південно-західного апеляційного господарського суду.

Повну ухвалу складено 14 травня 2025 року.

Копію ухвали надіслати до електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд": ОСОБА_1 .

Копію ухвали надіслати: арбітражному керуючому Хомичу Роману Володимировичу ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Суддя Л.І. Грабован