УХВАЛА

м. Київ

24.04.2025Справа № 910/9545/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., за участю секретаря судового засідання Шмиги В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи №910/9545/24

За позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок»

про стягнення 3057305,86 грн

Представники учасників справи:

від позивача: Гурський Г.Ю.;

від відповідача: Бабенко С.М.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» (далі - відповідач) про стягнення 3057305,86 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач всупереч умовам договору №311981 на постачання теплової енергії у гарячій воді від 19.10.2018 не виконав свої зобов`язання за договором в частині повної та своєчасної оплати спожитої теплової енергії, у зв`язку з чим позивачем заявлено до стягнення основний борг у розмірі 2104293,35 грн, інфляційні втрати у розмірі 785201,71 грн та 3% річних у розмірі 167810,80 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №910/9545/24, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 15.10.2024.

30.09.2024 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечив та вказав, що заявлена позивачем до стягнення сума заборгованості за постачання теплової енергії у період з грудня 2021 року по грудень 2022 року є необґрунтованою, оскільки позивач у спірний період здійснив розрахунок вартості теплової енергії з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 10.11.2021 без надання обґрунтованого розрахунку збільшення вартості, зокрема, не пояснив механізм формування та застосування відповідного коефіцієнта перерахунку. Крім того, відповідач наголосив на відсутності будь-якого офіційного повідомлення з боку позивача щодо зміни тарифу або порядку розрахунку вартості теплової енергії у спірний період, що може свідчити про відсутність прозорості у питанні тарифоутворення.

14.10.2024 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» надійшла відповідь на відзив у якій позивач зауважив, що доводи відповідача в частині неотримання та не споживання теплової енергії після 24.02.2022 є хибними, оскільки заявлений позивачем період розрахунку заборгованості охоплює місяці у яких здійснювалося коригування нарахувань за поставлену теплоенергію у період по 24.02.2022 включно. Крім того, позивач відхилив доводи відповідача щодо відсутності публікації інформації про обов`язок теплопостачальних організацій здійснювати перерахунки відповідно до постанови КМУ №1209 від 10.11.2021, оскільки наведене спростовується публікацією на офіційній інтернет сторінці позивача, в якій наявна уся інформація щодо тарифів та коефіцієнтів перерахунку. Стосовно тверджень відповідача про застосування необґрунтованих коефіцієнтів, позивач наголосив на тому, що постановою КМУ №1209 від 10.11.2021 позивача, як теплопостачальну організацію, було зобов`язано здійснювати щомісячну зміну розміру нарахування за теплову енергію та комунальні послуги споживачам категорії «інше» і підставою для зміни розміру нарахувань за послугу з постачання теплової енергії є умова, коли ціна природного газу, придбаного виконавцем у відповідному місяці опалювального періоду, є відмінною (більшою або меншою) від ціни природного газу, врахованої у структурі тарифу на теплову енергію / послугу з постачання теплової енергії та постачання гарячої води, а тому розрахована та заявлена до стягнення сума заборгованості відповідача у даній справі є обґрунтованою, вірність якої підтверджена і висновком експертної установи.

Підготовче засідання, призначене на 15.10.2024 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Васильченко Т.В. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.10.2024 підготовче засідання у справі призначено на 14.11.2024.

23.10.2024 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» надійшли заперечення, у яких відповідач вказав, що інформація, яка опублікована за посиланням позивача та додана до відповіді на відзив містить виключно відомості про розмір коефіцієнту, однак не містить відповідних обґрунтувань, а саме: детальну інформацію щодо формування застосованих позивачем коефіцієнтів перерахунку 2,68; 2,22; 2,79; 2,81 в актах приймання-передавання товарної продукції, ким затверджені, формулу визначення цих коефіцієнтів, показники, що були враховані, порядок їх визначення і розмір на дату проведення перерахунку. Відповідач також зауважив, що КП «Київтеплоенерго» має дві моделі виробництва теплової енергії: перша модель від ТЕЦ, друга - від власних котелень, при цьому теплопункти ПрАТ «Діпрозв?язок» отримують теплову енергію безпосередньо від ТЕЦ-3, що підтверджується схемою абонентської теплотраси доданої до позовної заяви, тому до складу витрат на покриття втрат власної теплоенергії в теплових мережах КП «Київтеплоенерго» для абонента ПрАТ «Діпрозв?язок» можливо застосувати лише втрати для виробництва теплової енергії для ТЕЦ (модель розрахунку без ЦТП та без ІТП), втім, як вбачається з наданого розрахунку, КП «Київтеплоенерго» безпідставно додані витрати на покриття втрат теплової енергії власних котелень та ТЕЦ, завдяки застосуванню власної формули, яка не передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 №1209, а з наданих пояснень не можливо встановити походження показника Впте(ППТЕ) наведеного у відповіді на відзив. В наданому розрахунку зазначений показник не розраховано та не вказано нормативний документ його походження і про неможливість дослідження формування величини показника Впте (ППТЕ) також зазначено у висновку експертів від 17.07.2024 № 4319/24-71/4320/24-72 наданого позивачем. При цьому, відповідач наголосив на тому, що наданий позивачем висновок експертної установи є спірним, оскільки експерти відступили від питань позивача в частині визначення обсягу спожитої відповідачем теплової енергії, а досліджуваний експертами період не відповідає фактичному періоду споживання відповідачем теплової енергії, з огляду на наведене та враховуючи неможливість експертів встановити походження показника Впте(ППТЕ), відповідач вважає наданий висновок експеретної установи необґрунтованим.

24.10.2024 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» надійшло клопотання про витребування доказів, у якому відповідач з огляду на обґрунтування висновку експертів від 17.07.2024 № 4319/24-71/4320/24-72 просить витребувати у позивача копії протоколів №14 від 3.12.2021, №16 від 21.12.2022 та пояснення по коефіцієнтах для розрахунків донарахувань до реалізації теплової енергії у зв`язку з невідповідністю фактичних цін на газ та цін на газ у тарифах на 2021/2022 рік для категорії «Інші споживачі» для моделі розрахунку без ЦТП, без ІТП, без ВОТЕ за період з листопада 2021 року по лютий 2022 року.

14.11.2024 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» надійшли додаткові пояснення, у яких позивач наголосив на тому, що уся необхідна інформація про зміну тарифів та порядку їх розрахунку була розміщена позивачем на власному офіційному сайті. Крім того, позивач зауважив, що визначений ним період у позові включає період коригування заборгованості, яка була розрахована у березні за використану теплову енергію з 16.02.22 по 24.02.2022 включно.

У судовому засіданні 14.11.2024 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про задоволення клопотання відповідача про витребування доказів та витребування у позивача протоколів №14 від 3.12.2021, №16 від 21.12.2022 та пояснень по коефіцієнтах для розрахунків донарахувань до реалізації теплової енергії у зв`язку з невідповідністю фактичних цін на газ та цін на газ у тарифах на 2021/2022 рік для категорії «Інші споживачі» для моделі розрахунку без ЦТП, без ІТП, без ВОТЕ за період з листопада 2021 по лютий 2022, відкладення підготовчого засідання у справі на 10.12.2024.

За приписами статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Приписами статті 42 Господарського процесуального кодексу України встановлені права та обов`язки учасників справи. Зокрема, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 81 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

У Рекомендаціях R(84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість.

Відтак, з метою повного та всебічного встановлення обставин справи та виконання завдань господарського судочинства, визначених у ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про задоволення клопотання відповідача про витребування документів та витребування у позивача протоколів №14 від 3.12.2021, №16 від 21.12.2022 та пояснень по коефіцієнтах для розрахунків донарахувань до реалізації теплової енергії у зв`язку з невідповідністю фактичних цін на газ та цін на газ у тарифах на 2021/2022 рік для категорії «Інші споживачі» для моделі розрахунку без ЦТП, без ІТП, без ВОТЕ за період з листопада 2021 по лютий 2022.

У судовому засіданні 10.12.2024 оголошено перерву до 24.12.2024.

На виконання вимог ухвали суду, що постановлена у судовому засіданні 14.11.2024, 24.12.2024 року через відділ діловодства суду від позивача надійшло клопотання про долучення документів.

У судовому засіданні 24.12.2024 оголошено перерву до 11.02.2025.

07.02.2025 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» надійшли заперечення на пояснення позивача та подані документи, у яких відповідач вказав, що з наданих протоколів вбачається, що Радою адміністрації КП «Київтеплоенерго» було затверджено Механізм розрахунку коефіцієнтів, яким визначено формули і показники зручні позивачу для розрахунків коефіцієнтів, втім на переконання відповідача, наведене свідчить про встановлення суб`єктивних завищених показників, які зумовлюють необґрунтоване ціноутворення в питанні формуванні вартості послуг теплопостачання. Крім того, відповідач наголосив, що чинний статут позивача не передбачає формування такого органу управління як Рада адміністрації КП «Київтеплоенерго». Щодо протоколу №16 від 21.12.2022, то відповідач звертає увагу на те, що вказаним протоколом було переглянуто раніше визначені коефіцієнти перерахунків, що свідчить про визнання самим позивачем факту їх необгрунтованості.

10.02.2025 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» надійшло клопотання про призначення експертизи, у якому відповідач з огляду на предмет спору, з метою встановлення обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує спеціальних знань просить суд призначити у справі судову економічну експертизу та поставити на вирішення експертизи наступні питання: «Чи відповідають формули, зазначені КП «Київтеплоенерго» в Механізмі розрахунку коефіцієнтів зміни розміру нарахувань за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із щомісячною зміною ціни природного газу для категорій споживачів (крім населення, бюджетних установ, релігійних організацій), вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209 «Деякі питання нарахування (визначення) плати за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із зміною ціни природного газу? Чи вірно розраховані КП «Київтеплоенерго» коефіцієнти перерахунку 2,79; 2,22; 2,81; 2,68 та 1,05; 2,11; 2,69; 1,86, враховуючи вимоги постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209 «Деякі питання нарахування (визначення) плати за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із зміною ціни природного газу?».

У судовому засіданні 11.02.2025 оголошено перерву до 20.02.2025.

18.02.2025 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» надійшли письмові пояснення на заперечення відповідача стосовно правомірності застосування положень постанови КМУ від 10.11.2021 №1209, у яких позивач зазначив, що зміна розміру нарахувань за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води споживачам у зв`язку із зміною ціни природного газу є обов`язком виробників теплової енергії, що використовують природний газ, теплопостачальних організацій, виконавців послуг з постачання теплової енергії та постачання гарячої води відповідно до Постанови КМУ від 10.11.2021 № 1209. Позивач наголошує, що ним дотримало всі вимоги Постанови КМУ від 10.11.2021 № 1209, оскільки визначення коефіцієнта перерахунку, який використаний в пунктах 2.9 та 2.12 Механізму повністю відповідає формулі постанови. При цьому, позивач зауважує, що Постановою КМУ від 10.11.2021 № 1209 не передбачено деталізованого перерахунку планової вартості одиниці теплової енергії/послуги з постачання теплової енергії та послуг з постачання гарячої води, тому, для забезпечення доступності та прозорості обґрунтувань зміни розміру нарахувань споживачам категорії «інші споживачі», на підприємстві був розроблений Механізм розрахунку коефіцієнтів для зміни розміру нарахувань за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із щомісячною зміною ціни природного газу для категорій споживачів (крім населення, бюджетних установ, релігійних організацій) відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України.

У судовому засіданні 20.02.2025 оголошено перерву до 11.03.2025.

25.02.2025 року через відділ діловодства суду від Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» надійшли пояснення щодо проведення експертизи, у яких позивач, з огляду на предмет, підстави позову та заперечення відповідача запропонував поставити на вирішення експертизи питання: «Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах позивача розмір заборгованості за поставлену відповідачу теплову енергію за період з грудня 2021 року по грудень 2022 року за договором №311981 від 18.10.2018 р. з урахуванням положень Постанови КМУ від 10 листопада 2021 року №1209?».

Судове засідання, призначене на 11.03.2025, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Васильченко Т.В. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва 17.03.2025 призначено засідання у справі на 27.03.2025.

У судовому засіданні 27.03.2025 оголошено перерву до 24.04.2025.

09.04.2025 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» надійшли пояснення щодо питань, які необхідно поставити експертній установі та пропозиції щодо експертної установи, у яких відповідач запропонував поставити на вирішення експерта такі питання: «Чи відповідають формули, зазначені КП «Київтеплоенерго» в Механізмі розрахунку коефіцієнтів зміни розміру нарахувань за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із щомісячною зміною ціни природного газу для категорій споживачів (крім населення, бюджетних установ, релігійних організацій), вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209? Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах КП «Київтеплоенерго» розмір заборгованості у сумі 2 104 293,35 грн за поставлену ПрАТ «Діпрозв`язок» теплову енергію за період з 22.11.2021 по 24.02.2022 за Договором № 311981 від 19.10.2018 з урахуванням дотримання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209?». Крім того, відповідач проведення експертизи просив доручити ДП «Центр судової експертизи та експертних досліджень».

У судове засідання 24.04.2025 з`явились представники сторін та надали свої пояснення по справі.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, з огляду на наявні суперечності наданих сторонами доказів щодо здійсненого розрахунку вартості теплової енергії за договором з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 №1209, суд дійшов висновку про призначення у справі судової експертизи, з огляду на наступне.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом (частини 1, 2, 3 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

До з`ясування кола питань, як належить вирішити суду при ухваленні рішення, зокрема, належить наявність обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються (п.1 ч.1 ст. 237 ГПК України).

Згідно частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

За приписами статті 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Водночас, як зазначається в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України", експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Узагальнюючи вищевикладене, слід зазначити, що експертиза призначається для з`ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 14.03.2018 у справі №910/2605/17, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Господарський суд при вирішенні кожної справи повинен повно та всебічно з`ясувати обставини справи, дослідити усі докази, що стосуються предмета доказування у справі.

Вирішуючи питання про необхідність призначення експертизи, суд виходить з того, чи мають значення для справи обставини, встановлення яких можна здійснити судовою експертизою, та чи може сторона іншими засобами доказування підтвердити ці обставини.

При цьому, з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України №53/5 від 08.10.1998 затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом (зі змінами і доповненнями) (далі - Інструкція).

Згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах (підпункт 1.2.13 пункту 1.2 розділу I Інструкції).

Основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема, економічна - бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій (пункту 1.2 розділу I Інструкції).

За приписами пункту 1 глави 1 розділу III Інструкції основними завданнями експертизи документів бухгалтерського обліку, оподаткування і звітності є визначення: документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів на підприємствах, в установах, організаціях і їх структурних підрозділах (далі - підприємство) періоду їх утворення; документальної обґрунтованості оформлення операцій з одержання, зберігання, виготовлення, реалізації товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, основних засобів, надання послуг; документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з основними засобами, товарно-матеріальними цінностями, грошовими коштами, цінними паперами та іншими активами; документальної обґрунтованості окремих елементів податків та зборів, визначених платником у відповідних деклараціях (розрахунках, звітах).

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами виник спір щодо наявності або відсутності у Приватного акціонерного товариства «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» заборгованості по договору №311981 на постачання теплової енергії у гарячій воді від 19.10.2018 в частині повної та своєчасної оплати спожитої теплової енергії за період з 22.11.2021 по 24.02.2022 у загальному розмірі 2104293,35 грн, що була розрахована Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на підставі положень постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209 «Деякі питання нарахування (визначення) плати за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із зміною ціни природного газу».

У свою чергу, відповідач вважає, що формули, використані КП «Київтеплоенерго» для розрахунку коефіцієнтів перерахунку розміру вартості за теплову енергію у спірний період, не відповідають положенням постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 №1209, оскільки постанова встановлює чіткий порядок та алгоритм обчислення таких коефіцієнтів з урахуванням фактичної зміни ціни природного газу, тоді як позивач застосовує власні формули, не передбачені безпосередньо у постанові КМУ від 10.11.2021 №1209, і не надає належного документального підтвердження джерел отримання первинних даних та порядку обчислення розрахованих коефіцієнтів, які були застосовані позивачем для обрахунку заборгованості відповідача.

Відтак, дослідивши матеріали справи, враховуючи обставин, які підлягають з`ясуванню та мають значення для справи, а також те, що в даній справі необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд дійшов висновку щодо необхідності призначення судової експертизи.

Водночас, суд зазначає, що долучений позивачем до позову висновок експертизи від 17.07.2024 № 4319/24-71/4320/24-72 не дає можливості у повній мірі встановити обставини справи, які підлягають з`ясуванню та мають значення для справи, адже означений висновок не досліджував питання пов`язані із встановленням формул та коефіцієнтів перерахунків згідно Механізму розрахунку коефіцієнтів затверджених Радою адміністрації КП «Київтеплоенерго», що, у свою чергу, прямо впливає на формування вартості теплової енергії, яка була розрахована та заявлена позивачем до стягнення та заперечується відповідачем у повній мірі, що свідчить про наявність спору в частині суми заявленого боргу.

Частинами 4, 6 статті 99 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

З урахуванням наданих сторонами пояснень та пропозицій щодо встановлення кола питань, які необхідно передати на вирішення експертизи, виходячи викладених вище обставин, суд вважає за необхідне, керуючись пунктом 1.2 глави 1 розділу III Інструкції, поставити на вирішення експерта такі питання:

- Чи відповідають формули, зазначені КП «Київтеплоенерго» в Механізмі розрахунку коефіцієнтів зміни розміру нарахувань за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із щомісячною зміною ціни природного газу для категорій споживачів (крім населення, бюджетних установ, релігійних організацій), вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209 «Деякі питання нарахування (визначення) плати за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із зміною ціни природного газу»?

- Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах позивача розмір заборгованості у сумі 2104293,35 грн за поставлену відповідачу теплову енергію за період з 22.11.2021 по 24.02.2022 за договором №311981 від 18.10.2018 р. з урахуванням дотримання вимог Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209?

При визначенні експертної установи, якій може бути доручено проведення експертизи, судом враховано наступне.

Згідно частини 1 статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Приписами частини 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Таким чином, право остаточного визначення експертної установи, яка буде проводити експертизу, належить органу, який призначає таку експертизу, в даному випадку - суду, з урахуванням обставин даної справи.

Беручи до уваги вищевикладене та з урахуванням приписів частини 3 статті 99 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за можливе доручити проведення експертизи Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» відділенню в м. Києві (03118, м. Київ, вул. Кустанайська, буд. 6), як компетентній установі, спеціалісти якої володіють спеціальними знаннями.

При цьому, суд вважає за необхідне витрати по оплаті вартості судової експертизи покласти на відповідача, який є ініціатором проведення даної експертизи, з наступним розподілом судових витрат в цій частині за наслідком розгляду позовних вимог по суті.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі №910/9545/24, на час проведення судової експертизи.

Керуючись статтями 2, 99, 100, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Призначити у справі №910/9545/24 судову експертизу.

2. Проведення судової експертизи доручити Київському відділенню Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (03118, м. Київ, вул. Костанайська, буд. 6).

3. На вирішення судових експертів поставити питання:

« 3.1. Чи відповідають формули, зазначені КП «Київтеплоенерго» в Механізмі розрахунку коефіцієнтів зміни розміру нарахувань за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із щомісячною зміною ціни природного газу для категорій споживачів (крім населення, бюджетних установ, релігійних організацій), вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209 «Деякі питання нарахування (визначення) плати за теплову енергію, послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води у зв`язку із зміною ціни природного газу»?

3.2. Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах позивача розмір заборгованості у сумі 2104293,35 грн за поставлену відповідачу теплову енергію за період з 22.11.2021 по 24.02.2022 за договором №311981 від 18.10.2018 р. з урахуванням дотримання вимог Кабінету Міністрів України від 10.11.2021 № 1209?».

4. Обов`язок по оплаті витрат на проведення експертизи покласти на - Приватне акціонерне товариство «Український інститут із проектування і розвитку інформаційно-комунікаційної інфраструктури «Дніпрозв`язок» з подальшим їх розподілом в порядку, передбаченому статтею 129 ГПК України. Докази здійснення оплати надати Господарському суду міста Києва та експертній установі на відповідну вимогу останньої.

5. Зобов`язати учасників справи надати суду на вимогу експерта документи необхідні для проведення експертизи. В разі надходження від експерта клопотання про надання документів, необхідних для проведення експертизи, відповідні документи направляти на адресу Господарського суду міста Києва для подальшого їх скерування судом на адресу експертної установи.

6. Попередити експертів про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку або за відмову від дачі висновку (ч. 1 ст. 384 та ч. 1 ст. 385 Кримінального кодексу України).

7. Запропонувати судовим експертам реалізувати надане їм статтею 13 Закону України «Про судову експертизу» право щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи і з приводу яких їм не були поставлені питання.

8. Для проведення судової експертизи матеріали справи №910/9545/24 направити на адресу Київського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України (03118, м. Київ, вул. Костанайська, буд. 6).

Матеріали справи №910/9545/24 підлягають поверненню Господарському суду міста Києва разом із висновком експерта протягом 5-ти днів з дня складання висновку або з дня з`ясування обставин неможливості проведення експертизи.

10. Провадження у справі №910/9545/24 зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили 24.04.2025 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Повний текст ухвали складено та підписано 13.05.2025.

СуддяТ.В. Васильченко