ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"21" травня 2025 р. м. Київ Справа № 911/2339/24

Господарський суд Київської області у складі судді Сокуренко Л.В. за участю секретаря судового засідання Друккера Д.Д., розглянувши в судовому засіданні

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Будком» вх. № суду 6931/25 від 21.05.2025 про відвід судді Л.В. Сокуренко

у справі № 911/2339/24

За позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Будком»

про стягнення 245 932,80 грн та зобов`язання замінити товар неналежної якості

Учасники судового процесу:

від позивача: Котовська Т.О.;

від відповідача: не з`явився;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» звернулось до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Будком» про стягнення 245 932, 80 грн та зобов`язання замінити товар неналежної якості на суму 1 229 664, 00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов договору закупівлі № ОД/НХ-23-128НЮ від 04.04.2023 в частині поставки товару належної якості. У зв`язку із чим позивачем подано зазначену позовну заяву до відповідача про стягнення 245 932, 80 грн штрафу та зобов`язання здійснити заміну колодки гальмівної чавунної для локомотивів типу «М» у кількості 1 600 шт. на суму 1 229 664, 00 грн.

Разом із позовною заявою позивачем заявлено клопотання про призначення комплексної експертизи, в обґрунтування якого позивач зазначив, що для правильного вирішення даної справи вбачається необхідним з`ясувати питання відповідності поставленого відповідачем товару (колодок гальмівних чавунних для локомотивів типу «М») вимогам п. 4.10 п. а), б), п. 4.4, п. 4.10 ж), п. 4.14, п. 4.2 таблиці № 1, п. 4.3 таблиці № 2, п. 4.1, п. 4.5 ГОСТ 30249-87.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання у справі № 911/2339/24 на 30.10.2024.

18.10.2024 до суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

21.10.2024 до суду від позивача надійшов лист з оригіналами доказів, долучених до позовної заяви в копіях.

22.10.2024 до суду через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив.

30.10.2024 до суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшло клопотання про залучення експерта (спеціаліста), в якому відповідач просить суд, з огляду на заявлене позивачем клопотання про призначення у справі комплексної експертизи, перед тим, як вирішувати питання щодо призначення експертизи, викликати в судове засідання спеціаліста в.о. начальника ДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка з метою допиту в якості спеціаліста по проведеним дослідженням.

30.10.2024 у підготовче засідання з`явились представники сторін та наділи пояснення щодо предмету спору, клопотання про призначення експертизи та клопотання про виклик експерта (спеціаліста).

У підготовчому засіданні 30.10.2024, з огляду на те, що позивачем заявлено клопотання про призначення у справі комплексної експертизи, а відповідачем - клопотання про залучення експерта (спеціаліста), враховуючи, що стадія підготовчого провадження не передбачає встановлення обставин справи та дослідження письмових доказів, суд повідомив представників сторін, що з метою з`ясування питання доцільності призначення у даній справі комплексної експертизи, є необхідним дослідження наявних в матеріалах справи доказів з подальшим викликом в.о. начальника ДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка з метою його допиту в якості спеціаліста по проведеним дослідженням, що є неможливим на стадії підготовчого провадження. У зв`язку із цим суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Водночас, судом роз`яснено сторонам, що у разі, якщо під час розгляду справи по суті в суду виникне необхідність у спеціальних знаннях, інших, ніж право, суд не позбавлений можливості повернутись на стадію підготовчого провадження та призначення у справі відповідної експертизи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.10.2024 вирішено закрити підготовче провадження та призначити справу № 911/2339/24 до судового розгляду по суті на 28.11.2024, про що занесено до протоколу підготовчого засідання.

28.11.2024 в судове засідання з`явились представники відповідача та надали пояснення щодо предмету спору. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.11.2024 відкладено судове засідання у справі № 911/2339/24 на 18.12.2024, про що занесено до протоколу судового засідання.

18.12.2024 в судове засідання з`явились представники сторін та наділи свої пояснення щодо предмету спору та клопотання про виклик експерта (спеціаліста).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 18.12.2024 клопотання ТОВ «Торговий дім «Будком» вх. № суду 12140/24 від 30.10.2024 про залучення експерта (спеціаліста) задоволено. Відкладено судове засідання у справі № 911/2339/24 на 29.01.2024. Викликано в судове засідання в.о. начальника НДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка та начальника Управління матеріалознавства Людмилу Яценко для надання пояснень стосовно обставин складення протоколів випробування колодок гальмівних чавунних для локомотивів типу «М» виробництва ТОВ «Торговий дім «Будком» і надання відповідей на питання суду та учасників справи. Визнано явку учасників справи та спеціалістів в судове засідання обов`язковою. Зобов`язано АТ «Українська залізниця» забезпечити явку в.о. начальника НДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка та начальника Управління матеріалознавства Людмилу Яценко в судове засідання, призначене на 29.01.2024.

28.01.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

29.01.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження.

29.01.2025 в судове засідання з`явився представник позивача та спеціалісти. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

В судовому засіданні 29.01.2025 в.о. начальника НДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадим Гаврилюк та начальник Управління матеріалознавства Людмила Яценка надали усні пояснення стосовно обставин складення протоколів випробування колодок гальмівних чавунних для локомотивів типу «М» виробництва ТОВ «Торговий дім «Будком».

З огляду на те, що представник відповідача в судове засідання не з`явився та саме відповідачем було заявлено клопотання про залучення експерта (спеціаліста), суд керуючись ст. 71 ГПК України дійшов висновку про необхідність відкладення розгляду справи та повторного виклику в.о. начальника НДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка та начальника Управління матеріалознавства Людмили Яценко.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.01.2025 відкладено судове засідання у справі № 911/2339/24 на 13.02.2025, про що занесено до протоколу судового засідання. Викликано в судове засідання в.о. начальника НДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка та начальника Управління матеріалознавства Людмилу Яценко для надання пояснень стосовно обставин складення протоколів випробування колодок гальмівних чавунних для локомотивів типу «М» виробництва ТОВ «Торговий Дім «Будком» і надання відповідей на питання суду та учасників справи. Визнано явку учасників справи та спеціалістів в судове засідання обов`язковою. Зобов`язано АТ «Українська залізниця» забезпечити явку в.о. начальника НДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка та начальника Управління матеріалознавства Людмилу Яценко в судове засідання, призначене на 13.02.2025.

13.02.2025 в судове засідання з`явились представники сторін та спеціалісти.

В судовому засіданні 13.02.2025 в.о. начальника НДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадим Гаврилюк та начальник Управління матеріалознавства Людмила Яценка надали усні пояснення стосовно обставин складення протоколів випробування колодок гальмівних чавунних для локомотивів типу «М» виробництва ТОВ «Торговий дім «Будком» та надали відповіді на питання суду та учасників справи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.02.2025 на етапі дослідження доказів оголошено перерву в судовому засіданні у справі № 911/2339/24 до 20.03.2025, про що занесено до протоколу судового засідання.

20.03.2025 в судове засідання з`явились представники сторін та надали усні пояснення щодо наявних в матеріалах справи доказів. Суд поставив на обговорення питання щодо доцільності призначення у справі комплексної експертизи. Представники сторін висловили свої міркування щодо вказаного питання.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 20.03.2025 відкладено судове засідання у справі № 911/2339/24 на 03.04.2025, про що занесено до протоколу судового засідання.

02.04.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло додаткове обґрунтування до клопотання про призначення комплексної експертизи та докази на підтвердження належного зберігання колодок.

02.04.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшли додаткові пояснення у справі, в яких відповідач вважає, що у разі призначення у справі комплексної експертизи всі проведені експертні дослідження гальмівних колодок нададуть спотворений результат в порушення ГОСТів, а тому відповідач вважає недоцільним призначення поштучної експертизи.

03.04.2025 в судове засідання з`явились представники сторін та надали усні пояснення щодо доцільності призначення у справі комплексної експертизи.

В судовому засіданні 03.04.2025 суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та обставини справи, що мають значення для розгляду даної справи, а також заслухавши пояснення представників сторін, дійшов висновку про необхідність повернення на стадію підготовчого провадження з метою вирішення питання щодо призначення у справі № 911/2339/24 комплексної експертизи. При цьому, суд виходив з наступного.

Частиною 1 ст. 2 ГПК України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних зі здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За змістом ст. 181, 182 ГПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, у тому числі, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд: 1) оголошує склад суду, а також прізвища секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів; 2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді; 3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; 4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; 5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; 6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; 7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; 8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; 9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи; 11) направляє судові доручення; 12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; 13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення; 14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення; 15) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; 16) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат; 17) вирішує питання про колегіальний розгляд справи; 18) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; 19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

У главі 3 розділу ІІІ ГПК України закріплені положення, які встановлюють порядок реалізації принципу «диспозитивності господарського судочинства» у підготовчому засіданні. Він полягає в тому, що кожен учасник справи може довести певні обставини справи, подавши відповідні докази, надавши пояснення чи заперечення саме під час підготовчого провадження. Це зумовить чітко визначене загальне спрямування судового розгляду, окреслить коло питань, що підлягають розв`язанню на стадії судового розгляду та дозволить процесуально зекономити час розгляду справи. Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12.08.2021 у справі № 910/17567/19, від 09.11.2021 у справі № 913/20/21.

Відповідно до ст. 194 ГПК України, завданнями розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Тобто, вирішення спору на підставі матеріалів, які зібрані поза межами підготовчого провадження, не відповідає завданням, які визначені процесуальним законом для кожної стадії господарського процесу.

Стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя та завданням господарського судочинства. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 № 913/317/18, від 03.10.2019 у справі № 902/271/18.

За приписами статті 9 Конституції України, статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України» і статті 4 Господарського процесуального кодексу України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Клінік дез Акація та інші проти Франції» вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Суд звертає увагу, що господарським процесуальним законодавством не врегульовано питання щодо повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992).

Також, у постанові Верховного Суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того суд враховує, що у п. 30 постанови Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 902/271/18 сформульовано такий правовий висновок: «Також Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 № 913/317/18».

З врахуванням наведених правових висновків, Верховний Суд в ухвалі від 22.06.2021 у справі № 923/525/20 також зазначив про те, що місцевий господарський суд обґрунтовано дійшов висновку про можливість повернення до розгляду справи на стадію підготовчого провадження після його закриття, виходячи з фактів неотримання відповідачем копій ухвали від 09.06.2020 про відкриття провадження у справі, ухвали від 15.07.2020 про відкладення розгляду справи, ухвали від 11.08.2020 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, які (ухвали) повернулися до господарського суду, що підтверджується наявними у справі доказами. При цьому господарськими судами було враховано клопотання відповідача про відновлення підготовчого провадження, яке (клопотання) обґрунтовується тим, що про судову справу відповідач дізнався тоді, коли підготовче провадження вже було закрито, що позбавило його можливості надати відзив на позовну заяву та скористатися іншими правами, наданими сторонам на стадії підготовчого провадження.

Отже, відповідно до практики Верховного Суду, яку суд враховує при розгляді даної справи, суд першої інстанції, за наявності певних обставин, може прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Враховуючи наведене та те, що стадія розгляду справи по суті не передбачає можливості зібрання доказів, пояснень по справі та вирішення питання про призначення у справі експертизи, а також, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд в судовому засіданні 03.04.2025 дійшов висновку про необхідність повернення на стадію підготовчого провадження для вирішення питання щодо призначення у справі № 911/2339/24 судової експертизи та розгляду клопотання позивача про призначення у справі експертизи.

З урахуванням зазначеного вище, ухвалою Господарського суду Київської області від 03.04.2025 вирішено перейти зі стадії розгляду справи по суті до стадії підготовчого провадження та призначити підготовче засідання у справі № 911/2339/24 на 01.05.2025, про що занесено до протоколу судового засідання.

23.04.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшли пояснення до клопотання про призначення комплексної експертизи, а саме пояснення щодо експертної установи, в якій можливо провести комплексну експертизу.

01.05.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

01.05.2025 у підготовче засідання з`явився представник позивача. Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, про дату та час підготовчого засідання був повідомлений належним чином.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.05.2025 відкладено підготовче засідання у справі № 911/2339/24 на 21.05.2025, про що занесено до протоколу підготовчого засідання.

02.05.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшло доповнення до клопотання від 29.04.2025 про призначення комплексної експертизи.

21.05.2025 до суду через підсистему «Електронний суд» від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Будком» надійшла заява вх. № суду 6931/25 від 21.05.2025 про відвід судді Л.В. Сокуренко від розгляду справи № 911/2339/24.

Подана заява про відвід судді Сокуренко Л.В. обґрунтована тим, в процесі розгляду справи у відповідача виникли сумніви, щодо неупередженості судді Сокуренко Л.В. За доводами відповідача, 03.04.2025 головуючою суддею Сокуренко Л.В. прийнято з власної ініціативи питання про повернення на стадію підготовчого судового засідання без будь-якої аргументації, що суперечить порядку, який був встановлений в підготовчому судовому засіданні. Як зазначив відповідач, представниками відповідача неодноразово наголошувалося, що призначення експертизи не дасть можливості визначити якість продукції в цілому без застосування руйнівного методу, а також потребує проведення поштучної експертизи кожної колодки, що суперечить приписам ГОСТу № 30249-97, який передбачає проведення вхідного контролю вибірковим методом, а не поштучно. На переконання представника відповідача, суддею неодноразово вчинялись дії та спонукання для збору додаткових аргументів з боку позивача щодо вибору експертної установи. Тобто відповідач вважає, що в такий спосіб суддя, маючи упередження, вчиняє дії з метою подальшого ухвалення рішення в бік позивача. Також в обґрунтування поданої заяви про відвід судді Сокуренко Л.В. відповідач зазначив, що суддею було передано матеріали справи іншому судді, який 04.04.2025 ухвалював рішення у відповідній справі щодо участі позивача в режимі відеоконференції, і в такий спосіб, на думку відповідача, було розкрито матеріали судової справи іншому судді. В даному випадку, на думку відповідача, суддею допущено до справи іншого суддю, який не є суддею у справі, а за таких підстав підривається довіра до суду та впливає на сумніви безстороннього розгляду справи. Наведені вище обставини викликають у відповідача сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Сокуренко Л.В. при розгляді справи № 911/2339/24.

З урахуванням усього зазначеного вище, представник відповідача просив на підставі ч. 7, 8, 11 ст. 39 ГПК України відкласти розгляд заяви про відвід, повідомити додатково час та день її розгляду, розглянути заяву про відвід судді Сокуренко Л.В. та передати справу на розгляд іншому судді.

Згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу судді.

Відповідно до ч. 2-4 ст. 38 ГПК України, з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пп. 1-4 ч. 1 ст. 35 цього Кодексу, ст. 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Визначене ст. 38, 42 ГПК України право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

В силу приписів части 1-3, 8 ст. 39 ГПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи в судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 суд нагадує, що «безсторонність», має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 наголошено: «стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

В п. 66 рішення Європейського суду з прав людини від 10.12.2009 у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»)

Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися порушення порядку визначення судді для розгляду справи або процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність зазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв (зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав та свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Оскільки заява про відвід судді Сокуренко Л.В. була подана в день підготовчого засідання 21.05.2025, що підтверджується штампом відділу автоматизованого документообігу та обробки внутрівідомчої службової кореспонденції (Канцелярія) Господарського суду Київської області, то згідно з вимогами ч. 3 ст. 39 ГПК України питання про відвід судді вирішується в складі суду, що розглядає справу.

Враховуючи те, що за приписам ст. 8 ст. 39 ГПК України, неявка учасників справи в судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід, а представник відповідача у підготовче засідання 21.05.2025 не з`явився, обґрунтованих причин неявки суд не повідомив, при цьому був належним чином повідомлений про дату та час підготовчого засідання, наявності підстав для відкладення розгляду заяви про відвід суду не обґрунтував, суд дійшов висновку щодо можливості розгляду заяви представника відповідача про відвід судді Л.В. Сокуренко у підготовчому засіданні 21.05.2025.

Розглянувши заяву представника ТОВ «Торговий дім «Будком» про відвід судді Сокуренко Л.В., судом зазначається наступне.

Як вже було зазначено судом вище, підстави для відводу судді визначені ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Водночас суд наголошує, що відповідно до ч. 4 ст. 35 ГПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Заява представника ТОВ «Торговий дім «Будком» про відвід судді не містить посилання на жодну, передбачену законом підставу для відводу судді. У чому полягає явна упередженість та необ`єктивність судді з заяви також не вбачається.

До того ж, суд вказує, що не є підставами для відводу заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

З огляду на те, що мотиви для відводу судді Сокуренко Л.В. від розгляду справи № 911/2339/24 фактично зводяться до суб`єктивних та недоведених тверджень представника відповідача про сумніви щодо неупередженості судді Сокуренко Л.В при розгляді справи та вчинення суддею дій з метою подальшого ухвалення рішення в бік позивача, що в силу вимог ч. 4 ст. 35 ГПК України не може бути підставою для відводу, суд вважає заявлений відвід судді необґрунтованим.

Також, суд звертає увагу представника відповідача, що у підготовчому засіданні 30.10.2024 (в якому був присутній представник відповідача), з огляду на те, що позивачем заявлено клопотання про призначення у справі комплексної експертизи, а відповідачем - клопотання про залучення експерта (спеціаліста), враховуючи, що стадія підготовчого провадження не передбачає встановлення обставин справи та дослідження письмових доказів, суд повідомив представників сторін, що з метою з`ясування питання доцільності призначення у даній справі комплексної експертизи, є необхідним дослідження наявних в матеріалах справи доказів з подальшим викликом в.о. начальника ДВ матеріалознавства Управління матеріалознавства Вадима Гаврилюка з метою його допиту в якості спеціаліста по проведеним дослідженням, що є неможливим на стадії підготовчого провадження. У зв`язку із цим суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Водночас, судом роз`яснено сторонам, що у разі, якщо під час розгляду справи по суті в суду виникне необхідність у спеціальних знаннях, інших, ніж право, суд не позбавлений можливості повернутись на стадію підготовчого провадження та призначення у справі відповідної експертизи.

Отже, представник відповідача під час підготовчого засідання 30.10.2024 був повідомлений про причини прийняття судом рішення про закриття підготовчого провадження та призначення справи по суті, а також повідомлений про те, що якщо під час розгляду справи по суті в суду виникне необхідність у спеціальних знаннях, інших, ніж право, суд не позбавлений можливості повернутись на стадію підготовчого провадження та призначення у справі відповідної експертизи.

В подальшому, в судовому засіданні 03.04.2025 (в якому був присутній представник відповідача) суд, з огляду на те, що стадія розгляду справи по суті не передбачає можливості зібрання доказів, пояснень по справі та вирішення питання про призначення у справі експертизи, а також, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд в судовому засіданні 03.04.2025 дійшов висновку про необхідність повернутися на стадію підготовчого провадження для розгляду клопотання позивача про призначення у справі експертизи та вирішення питання щодо доцільності призначення у справі № 911/2339/24 судової експертизи.

З огляду на наведене, твердження представника про те, що 03.04.2025 головуючою суддею Сокуренко Л.В. прийнято з власної ініціативи питання про повернення на стадію підготовчого судового засідання без будь-якої аргументації є не обґрунтованими та не відповідають дійсним обставинам справи.

Посилання відповідача на те, що суддею допущено до справи іншого суддю, який не є суддею у справі, а за таких підстав підривається довіра до суду та впливає на сумніви безстороннього розгляду справи, суд вважає безпідставними та жодним чином не обґрунтованими, вважаючи норми ст. 6, 32 ГПК України та пп. 4.3, 4.8 Засад використання автоматизованої системи документообігу Господарського суду Київської області, затверджених відповідним рішенням зборів суддів Господарського суду Київської області, за змістом яких у разі, якщо станом на дату надходження до суду заяви, клопотання строк розгляду яких визначений процесуальним законодавством, раніше визначений у судовій справі головуючий суддя відсутній - такі заяви, клопотання передаються на автоматизований розподіл; секретар або помічник судді, в провадженні якого знаходиться справа, по якій надійшли заяви, клопотання для розгляду яких автоматизованим розподілом визначений інший суддя, передає такому судді матеріали справи на період їх розгляду. Після розгляду заяви, клопотання секретар (помічник) такого судді повертає матеріали справи секретарю або помічнику судді, в провадженні якого перебуває справа.

Одночасно, суд звертає увагу відповідача та його представника, що чинним законодавством передбачено право учасника справи на оскарження прийнятих судом рішень під час розгляду справи у встановленому ГПК України порядку (окремо або разом із судовим рішенням), тобто в процесуальний спосіб, а не шляхом заявлення відводів суду.

Отже, у разі незгоди відповідача із будь-яким прийнятим судом рішенням під час розгляду даної справи (у тому числі призначення у справі судової експертизи), відповідач не позбавлений права та можливості на оскарження таких рішень у порядку, встановленому процесуальним законодавством.

За таких обставин суд дійшов висновку, що заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Будком» вх. № суду 6931/25 від 21.05.2025 про відвід судді Л.В. Сокуренко є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 11 ст. 39 ГПК України, за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. 35, 39, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Будком» вх. № суду 6931/25 від 21.05.2025 про відвід судді Л.В. Сокуренко від розгляду справи № 911/2339/24 відмовити.

2. Згідно ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 22.05.2025.

Суддя Л.В. Сокуренко