ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року м. ОдесаСправа № 915/670/24
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Богацької Н.С.

суддів: Діброви Г.І., Принцевської Н.М.,

секретар судового засідання: Алієва К.О.

за участю представників учасників справи:

від прокуратури Ейсмонт І.С.,

від Державної аудиторської служби України Родич М.В.,

від Миколаївської ОВА не з`явився,

від Департаменту - не з`явився,

від ТОВ «Одесаспеценерго» - Бороденко М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Одесаспеценерго»

на рішення Господарського суду Миколаївської області від 18.11.2024, ухвалене суддею Семенчук Н.О., м. Миколаїв, повний текст рішення складено 28.11.2024

у справі № 915/670/24

за позовом Заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України та Миколаївської обласної державної адміністрації (Миколаївська обласна військова адміністрація)

до відповідачів:

1) Департаменту містобудування, архітектури, капітального будівництва та супроводження проектів розвитку Миколаївської обласної державної адміністрації;

2) Товариства з обмеженою відповідальністю «Одесаспеценерго»;

про: визнання недійсним договору,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року Заступник керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва (далі прокурор) в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України (далі Держаудитслужба) та Миколаївської обласної державної адміністрації (Миколаївська обласна військова адміністрація) (далі Миколаївська ОВА) звернувся до Господарського суду Миколаївської області з позовом до Департаменту містобудування, архітектури, капітального будівництва та супроводження проектів розвитку Миколаївської обласної державної адміністрації (далі Департамент) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Одесаспеценерго» (далі ТОВ «Одесаспеценерго»), в якому просив суд визнати недійсним укладений між відповідачами 20.09.2023 договір підряду на виконання будівельних робіт від № 92 (далі договір підряду).

Позов мотивований тим, що Департаментом проведено державну закупівлю з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі Особливості).

Зокрема, прокурор зазначав, що:

- Замовником у тендерній документації, окрім вимог про визначення учасником вартості будівництва згідно з Настановою з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» (далі Настанова), додатково встановлено вимоги щодо детального обґрунтування ціни пропозиції, яка буде меншою 95% від очікуваної вартості закупівлі. Це призвело до штучного обмеження кількості учасників та порушення принципів максимальної економії та недискримінації, визначених ст. 5 Закону;

- тендерною документацією було передбачено, що договірна ціна є динамічною, якщо учасник визначає ціни згідно з Настановою. Разом з тим, далі по тексту тендерної документації вказано, що Замовником встановлено «Антидемпінгове застереження», яким передбачено, що у разі зниження учасником ціни пропозиції на більш ніж 5% від очікуваної вартості предмета закупівлі, завантажена договірна ціна для такого учасника повинна бути твердою.

- враховуючи, що законодавство містить поняття аномально низької ціни, поріг якої складає 40 % від очікуваної вартості закупівлі, прокурор зазначив, що включення до тендерної документації такого антидемпінгового застереження штучно обмежило конкуренцію у зв`язку з встановленням додаткових вимог для більш економічно вигідних пропозицій та створило умови для неефективного витрачання бюджетних коштів.

- умови тендерної документації щодо строків укладання договору з переможцем суперечать положенням Особливостей;

- ТОВ «Одесаспеценерго» не підтвердило можливість експлуатації об`єкта підвищеної небезпеки (спеціального вантажного автокрану) під час виконання робіт на вказаному об`єкті будівництва;

Таким чином, прокурор зауважив, що оскільки пропозиція учасника не відповідала вимогам тендерної документації, уповноважена особа Департаменту мала прийняти рішення про відхилення пропозиції такого учасника, натомість нею всупереч вимогам законодавства прийняте рішення про укладення спірного договору.

Обґрунтовуючи підстави для представництва інтересів держави в особі Держаудитслужби та Миколаївської ОВА, прокурор зазначив про невиконання ними належним чином своїх функцій та повноважень, зокрема, що вони, будучі обізнаними про виявлені прокуратурою порушення та маючи необхідні повноваження, не звертались до суду з відповідним позовом про визнання оспорюваного договору недійсним.

Держаудитслужба в письмових поясненнях підтримала позовні вимоги прокурора.

Миколаївська ОВА просила суд закрити провадження у даній справі, посилаючись на те, що після звернення прокурора до суду з даним позовом відповідачі підписали додаткову угоду № 2, якою розірвали договір підряду за згодою сторін. При цьому, ТОВ «Одесаспеценерго» не проводилось будівельні роботи, а Департаментом не здійснювались відповідні оплати за ним. Враховуючи, що оспорюваний договір підряду було розірваний за згодою сторін, а відповідні правовідносини припинено, Миколаївська ОВА просила суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Протокольною ухвалою від 29.07.2024 суд відхилив клопотання Миколаївської ОВА та зазначив, що на сьогоднішній день предмет спору не перестав існувати.

Рішенням Господарського суду Миколаївської області у даній справі позов прокурора задоволено повністю.

Місцевий господарський суд виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, зокрема, погодився з доводами прокурора про те, що під час проведення закупівлі Департаментом були порушені вимоги Закону та Особливостей, а саме, порушено принципи максимальної економії, добросовісності, недискримінації учасників, обрано переможцем учасника закупівлі, який не відповідав кваліфікаційним критеріям. Оскільки у додатковій угоді про розірвання договору підряду сторони підтвердили, що станом на день її укладання підрядником не були виконані роботи, а замовником не було здійснено оплати, суд зазначив, що в даному випадку визнання недійсним договору підряду буде ефективним та достатнім способом захисту для поновлення порушеного інтересу держави.

Не погодившись з рішенням суду, ТОВ «Одесаспеценерго» подало на нього апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування доводів та вимог апеляційної скарги відповідач посилається на наступне:

- суд першої інстанції задовольнив позов про визнання договору недійсним без вимоги про застосування наслідків недійсності правочину, що не є належним способом захисту, оскільки не призводить до поновлення майнових прав позивача. Обрання позивачем неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові;

- судом першої інстанції в порушення норм процесуального права залишено без задоволення клопотання учасників справи про закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України. Між сторонами на момент розгляду справи у суді першої інстанції не залишалось неврегульованих питань, проти закриття провадження у справі ніхто не заперечував, у тому числі і прокурор;

- усі техніко-економічні та вартісні показники предмету спірного договору підряду були визначені за розпорядженням уряду та пройшли позитивну експертну оцінку;

- включення замовником до тендерної документації положень про антидемпінгове застереження було здійснено виключно для запобігання штучного заниження (демпінгу) цін тендерних пропозицій учасників без належного для цього обґрунтування;

- наведені вимоги не встановлюють обмежень та вимог щодо посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва;

- положення тендерної документації про антидемпінгове застереження жодним чином не обмежують конкуренцію та не призводять до дискримінації учасників;

- прокурор безпідставно посилається на те, що ТОВ «Одесаспеценерго» не підтвердило можливість експлуатації об`єкта підвищеної небезпеки (спеціального вантажного автокрану) під час виконання робіт на об`єкті;

- щодо неусунення Замовником порушень, визначених у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, скаржник зазначив, що органом контролю не було заявлено доводів про необхідність припинення зобов`язань за спірним договором, та лише наведено зауваження, які носять формальний характер;

- наведені формальні порушення зі сторони замовника, зокрема, щодо строків укладання договору з переможцем та строків надання документів, також не може свідчити про незаконність спірної процедури закупівлі.

Одночасно з апеляційною скаргою скаржником заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження, яке мотивоване тим, що повний текст оскаржуваного рішення позивач отримав лише 06.12.2024.

Відповідно до вимог ст. 32 ГПК України за результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, оформленого протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи визначено судову колегію у складі головуючого судді Богацької Н.С., Діброви Г.І., Принцевської Н.М.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.01.2025 витребувано у Господарського суду Миколаївської області матеріали даної справи, вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відкладено до надходження матеріалів з суду першої інстанції.

27.01.2025 матеріали даної справи надійшли до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.02.2025 поновлено ТОВ «Одесаспеценерго» пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Миколаївської області від 18.11.2024 у справі №915/670/24, за апеляційною скаргою відкрито апеляційне провадження, встановлено іншим учасникам справи строк до 21.02.2025 для подання відзиву на апеляційну скаргу, роз`яснено учасникам справи про їх право у цей же строк подати до суду будь-які заяви чи клопотання з процесуальних питань, призначено дану справу до розгляду на 25.03.2025 о 15:00 год. та зупинено дію оскаржуваного рішення суду.

Держаудитслужба в письмових поясненнях заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, посилаючись, зокрема, на те, що Департамент мав відхилити пропозицію ТОВ «Одесаспеценерго», натомість всупереч вимогас законодавства він прийняв рішення про укладення договору.

Прокурор у відзиві на апеляційну скаргу також заперечував проти її задоволення, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість.

При цьому, до відзиву на апеляційну скаргу прокурором додано новий доказ - звіт Рахункової палати від 10.12.2024 про результати аудиту ефективності на тему «Територіальні громади у війну: відновлення соціальної та критичної інфраструктури».

06.03.2025 від Держаудитслужби надійшла заява (вх. № 1001/25) про участь його представника у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, яка ухвалою суду задоволена.

В судове засідання 25.03.2025 з`явилися прокурор, представники Державної аудиторської служби України та Товариства з обмеженою відповідальністю «Одесаспеценерго», які надали пояснення по суті спору. Представники інших учасників в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні 25.03.2025 колегія суддів, розглянувши доданий прокурором до відзиву на апеляційну скаргу новий доказ (звіт Рахункової палати від 10.12.2024 про результати аудиту ефективності на тему «Територіальні громади у війну: відновлення соціальної та критичної інфраструктури»), дійшла висновку про відсутність підстав для їх прийняття, оскільки він (новий доказ) датований після ухвалення судом першої інстанції оскаржуваного рішення.

Колегія суддів виходила з того, що така обставина, як відсутність існування доказів на момент прийняття рішення суду першої інстанції взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку, передбаченому ст. 269 ГПК України, незалежно від причин неподання стороною таких доказів. Саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення зазначеної норми процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якої є однозначність та передбачуваність правозастосування, а, отже, системність і послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед, судів. Наведений висновок також послідовно викладався Верховним Судом, зокрема, у постановах від 25.04.2018 у справі № 911/3250/16, від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 26.02.2019 у справі № 913/632/17, від 06.03.2019 у справі № 916/4692/15, від 16.12.2020 у справі № 908/1908/19, від 21.01.2021 у справі № 908/3359/19, від 03.11.2021 у справі № 915/951/20, від 10.08.2022 у справі № 922/739/21.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.03.2025 розгляд справи відкладено на 13.05.2025 о 14:30 год. Запропоновано прокурору у строк до 21.04.2025 надати письмові пояснення з приводу того, яким чином встановлення Замовником у тендерній документації додаткової вимоги щодо детального обґрунтування ціни пропозиції, яка буде меншою 95% від очікуваної вартості закупівлі, призвело до обмеження кількості учасників та порушення принципів максимальної економії та недискримінації, визначених ст. 5 Закону.

16.04.2025 від прокурора надійшли письмові пояснення (вх № 4904/24), в яких зазначено наступне:

- Департаментом у тендерній документації встановлено додаткові вимоги для учасників, які передбачали детальне обґрунтування учасником закупівлі ціни, яке повинно містити: скановані копії з оригіналів документів (в кольоровому вигляді), що підтверджують вартість та якість матеріальних ресурсів, які вказані в його договірній ціні, а також відсутності у подальшому можливості зміни ціни договору, оскільки вона була б твердою. Таким чином, протягом 5 днів (з 06.09.2023, коли замовником змінено умови тендерної документації, до 11.09.2023 - кінцевий строк подання тендерних пропозицій) передбачених тендерною документацією, учасник, ціна пропозиції яких була б меншою, ніж 95% очікуваної вартості, повинен був надати значний перелік документів, що вимагався замовником, що є неможливим;

- Департаментом у тендерній документації щодо вказаної закупівлі двічі встановлено вимоги, що обмежують нижню межу ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі. Внаслідок обмеження Замовником нижньої межі ціни тендерної пропозиції учасника у закупівлі, у ній взяло участь лише 2 учасника, ціна пропозиції яких була однаковою, та не виходила за межу, встановлену Замовником у тендерній документації. При цьому, учасники закупівлі під час проведення аукціону ціну своєї тендерної пропозиції не змінювали, що свідчить про відсутність будь якого змагання між ними для здобуття перемоги у закупівлі;

- зазначені вимоги є дискримінаційними, оскільки внаслідок їх включення до тендерної документації замовник штучно обмежив кількість можливих учасників закупівлі, чим порушено принципи максимальної економії та добросовісної конкурентності, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, недискримінації учасників публічних закупівель та рівного ставлення до них, визначені ст. 5 Закону;

- Департаментом порушено принцип максимальної економії і ефективності закупівлі, безпідставно обрано переможцем закупівлі відповідача, оскільки його тендерна пропозиція не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмету закупівлі, що встановлена у тендерної документації в частині відповідності цін на будівельні матеріали середнім в регіоні;

- застосування антидепінгових заходів у сфері публічних закупівель не передбачено чинним законодавством та безпідставно включені Департаментом до тендерної документації, що призвело до обмеження добросовісної конкуренції та створило умови для неефективного витрачання бюджетних коштів;

- крім того, розірвання сторонами договору на підставі додаткової угоди № 2 від 26.06.2024 без зазначення підстав його розірвання, також підтверджує визнання сторонами порушень, що допущені під час закупівлі, оскільки в додатковій угоді не вказано жодних істотних змін обставин, що стали підставою для розірвання договору, незважаючи на вимоги п.19 Особливостей закупівель, якими передбачені виключні випадки для зміни істотних умов договору закупівлі.

В судове засідання 13.05.2025 з`явився прокурор, представники Держаудитслужби та ТОВ «Одесаспеценерго».

Представники інших учасників в судове засідання знову не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні представник ТОВ «Одесаспеценерго» просив задовольнити апеляційну скаргу, скасувати рішення Господарського суду Миколаївської області від 18.11.2024 у справі №915/670/24, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Прокурор та представник Держаудитслужби заперечував проти доводів та вимог апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, оскаржуване рішення місцевого господарського суду без змін.

Дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, фактичні обставини справи, оцінивши докази на їх підтвердження в межах доводів апеляційної скарги, надавши правову кваліфікацію відносинам сторін і виходячи з фактів, встановлених у процесі перегляду справи, правових норм, які підлягають застосуванню, та матеріалів справи, судова колегія зазначає наступне.

Щодо наявності у прокурора підстав для представництва інтересів держави.

Пунктом 3 ст. 131-1 Конституції України визначено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Виходячи з системного аналізу наведених правових норм, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

У постанові Верховного Суду від 08.02.2019 у справі №915/20/18 суд касаційної інстанції зазначив, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також й у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не має загальнодержавного характеру, але спрямоване на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи.

У постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що сам факт не звернення до суду ради з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси територіальної громади, свідчить про те, що зазначений орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 для підтвердження судом підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у випадку, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, достатнім є дотримання прокурором порядку повідомлення, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", та відсутність самостійного звернення компетентного органу до суду з позовом в інтересах держави протягом розумного строку після отримання такого повідомлення.

Із змісту позовної заяви вбачається, що прокурор в обґрунтування наявності підстав для представництва посилається на недотримання відповідачами вимог Закону України «Про публічні закупівлі», що є порушенням економічних інтересів держави внаслідок укладання спірного правочину.

Обґрунтовуючи підстави для представництва інтересів держави в особі Держаудитслужби та Миколаївської ОВА, прокурор зазначив, що саме Миколаївська ОВА (як головний розпорядник бюджетних коштів) та Держаудитслужба (орган, що здійснює нагляд за використанням коштів держбюджету) у даному випадку є належними органами, уповноваженими державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель, у зв`язку з чим визначено їх позивачами у даній справі.

В матеріалах цієї справи містяться листи (запити) прокурора від 24.01.2024 № 51-50/2-750ВИХ-24 та від 04.03.2024 № 51-52/2-2259ВИХ-24, адресовані Миколаївській ОВА та Держаудитслужбі відповідно, в яких прокурор повідомив про виявлені порушення та просив у найкоротший термін надати інформацію про вжиття відповідних заходів реагування на їх усунення.

Держаудитслужба в листі від 26.02.2024 №003100-17/2788-2024 зазначила, що порушення, виявлені органом державного фінансового контролю за процедурою закупівлі, належать до адміністративних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 3 ст. 164-14 КУпАП. Держаудитслужба з метою отримання інформації щодо персональних даних посадових осіб, відповідальних за їх допущення, двічі надіслала відповідні запити на адресу Департаменту, проте останній запитувану інформацію не надав. Водночас, Держаудитслужба поінформувала про готовність взяти участь у якості третьої особи у разі подання відповідного позову прокуратурою.

Миколаївська ОВА в листі від 26.03.2024 повідомила про відсутність порушень законодавства та, відповідно, наміру вживати будь-яких заходів до їх усунення.

03.06.2024 прокурор в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» направив Миколаївській ОВА та Держаудитслужбі відповідні повідомлення та 04.06.2024 звернувся до суду із цим позовом.

При цьому, закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі всіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним є звернення в особі хоча б одного з них.

Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №912/9/20, від 19.08.2020 у справі №923/449/18.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що у даному випадку прокурором підтверджені підстави для представництва інтересів держави і дотримано передбачений ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» порядок реалізації такого захисту.

Щодо суті спору.

Як вбачається з матеріалів цієї справи, 19.08.2023 Департаментом розміщено оголошення та тендерну документацію про проведення відкритих торгів з особливостями щодо закупівлі робіт з реконструкції водогону Д500 мм по просп. Центральний від вул. Маршала Василевського до вул. 3-тя Слобідська, м. Миколаїв (ID: UA-2023-08-19-000493-a).

Очікувана вартість предмета закупівлі: 46926500 грн.

У вказаній закупівлі прийняло участь 2 учасника: ТОВ «Одесаспеценерго» та ТОВ Промін Буд Сервіс», обидва з ціною пропозиції в сумі 44580175 грн.

Відповідно до абз. 12 п. 6 розділу 3 Тендерної документації замовником встановлено необхідність надання учасником детального обґрунтування ціни, яке повинно містити: скановані копії з оригіналів документів (в кольоровому вигляді), що підтверджують вартість та якість матеріальних ресурсів, які вказані в його договірній ціні; документами, що підтверджують вартість всіх матеріальних ресурсів є гарантійні листи від виробників.

Документами, що підтверджують якість, як передбачено тендерною документацією, є сертифікат відповідності та/або паспорт на виріб та/або сертифікати походження товару, в якому повинен бути зазначений виробник та його письмове твердження на можливість постачання у зазначених в договірній ціні обсягах продукції та строках на всі матеріальні ресурси.

Для дилерів, та /або дистриб`юторів (для підтвердження статуту дилера або дистриб`ютора вимагалось завантажити відповідні договори з виробником та/або листи від виробників із засвідченням даного статусу) щодо поставки матеріальних ресурсів в обсягах, необхідних для виконання робіт за предметом предмету закупівлі, та його письмове твердження на можливість постачання у зазначених в договірній ціні обсягах продукції з вказівкою в гарантійних листах закупівлі, обсягів поставки та вартості за одиницю матеріальних ресурсів.

Якщо матеріали та вироби, які будуть використовуватись при виконанні робіт, знаходяться у власності учасника, то тендерною документацією вимагалось надати підтверджуючі документи на отримання зазначених вище запасів з вказівкою їх вартості та якості, документи які підтверджують наявність матеріальних ресурсів у учасника на дату подання тендерної пропозиції (оборотно - сальдова відомість/витяг з оборотно-сальдової відомості, інші документи первинної звітності, сертифікати відповідно та/або паспорт на виріб та/або сертифікати походження товару, в якому повинен бути зазначений виробник).

Одночасно зазначено, що ця вимога не є обов`язковою для учасників, ці пропозиції яких буде більшою або дорівнювати 95 % від вартості закупівлі, зазначеної в оголошенні про проведення відкритих торгів (44580175 грн з ПДВ (у разі якщо учасник є платником ПДВ) або більше).

Абзацом 13 п. 6 розділу 3 Тендерної документації передбачено, що договірна ціна є динамічною (крім випадків, передбачених цією тендерною документацією).

При складанні ціни пропозиції (договірної ціни) на виконання підрядних робіт необхідно використовувати норми «Настанова з визначення вартості будівництва», що затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві».

Згідно з абз. 18 п. 6 розділу 3 Тендерної документації Замовником встановлено «Антидемпінгове застереження», яким передбачено, що у разі зниження Учасником ціни пропозиції на більш ніж 5 % (44580174,99 грн. з ПДВ (у разі якщо учасник є платником ПДВ) та менше) від очікуваної вартості предмета закупівлі, завантажена договірна ціна для такого учасника повинна бути твердою.

Крім того, відповідно до п. 8 розділу 4 «Інша інформація» (для учасників юридичних осіб, фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців) Додатку 1 до тендерної документації учасник повинен надати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та/або дозвіл на початок виконання робіт підвищеної небезпеки та початок експлуатації (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки та/або декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки, зокрема, на: - Експлуатація машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме кран автомобільний.

З матеріалів цієї справи вбачається, зокрема, що ТОВ «Одесаспеценерго» в складі тендерної пропозиції надало, серед іншого:

- довідку про наявність в учасника основного обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 07.09.2023 № 07/09-63, в якій зазначив спеціальний вантажний автокран більше 20Т-С марки XCMG QY25K-5 р/н НОМЕР_1 , який використовується учасником на підставі договору оренди від 01.08.2023 № 01/08.

- декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки та декларацію відповідності вимогам законодавства з питань охорони праці.

Уповноваженою особою Департаменту, згідно протоколу розгляду тендерних пропозицій № 1 від 14.09.2023, розглянуто пропозицію ТОВ «Одесаспеценерго», встановлено її відповідність вимогам тендерної документації та визнано ТОВ «Одесаспеценерго» переможцем закупівлі.

20.09.2023 між Департаментом (Замовник) та ТОВ «Одесаспеценерго» (далі Підрядник) укладено договір підряду на виконання будівельних робіт № 92 (далі договір), за умовами якого: об`єктом реконструкції є: водогон Д500 мм по просп. Центральний від вул. Маршала Василевського до вул. 3-тя Слобідська, м. Миколаїв» (код ДК 021:2015-45454000-4 Реконструкція); загальна вартість робіт та послуг з реконструкції об`єкта складає 44580175 грн (в тому числі ПДВ 7430029,17 грн); строк виконання робіт з 20.09.2023 по 31.12.2024.

Учасниками цієї справи визнається, що ні виконання робіт, ні розрахунків за даним договором сторони не здійснювали.

В процесі розгляду справи в суді першої інстанції, а саме 26.06.2024 між Департаментом ТОВ «Одесаспеценерго» укладено додаткову угоду № 2 до договору, в якій сторони зазначили, що: дійшли взаємної згоди про розірвання (припинення) дії договору; зобов`язання сторін, що виникли з договору, припиняються і сторони не вважають себе пов`язаними будь-якими правами та обов`язками, що виникли за договором; сторони підтверджують, що станом на день укладення цієї додаткової угоди підрядником не були виконані роботи, а замовником не було здійснено оплати (а.с.250 т.1).

Предметом позову у даній справі є вимога прокурора визнати недійсним укладений між відповідачами договір з тих підстав, що закупівлю послуг проведено Департаментом з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей.

Задовольняючи позов, місцевий господарський суд виходив з того, що включення замовником до тендерної документації положень про антидемпінгове застереження із документальним підтвердженням вартості та якості матеріальних ресурсів суперечить вимогам ч. 3 та 4 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та має наслідком порушення основних принципів закупівель - добросовісної конкуренції серед учасників, максимальної економії, ефективності та пропорційності, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, недискримінації учасників та рівного ставлення до них.

Крім того, суд погодився з доводами прокуратури про те, що положення тендерної документації суперечать і Особливостям, зокрема, щодо строків укладання договору з переможцем.

Також суд зазначив, що пропозиція ТОВ «Одесаспеценерго» не відповідала вимогам тендерної документації, зокрема, щодо підтвердження можливості використання автомобільного крану.

Колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення місцевого господарського суду, з огляду на наступне.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Щодо включення замовником до тендерної документації положень про антидемпінгове застереження.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» (тут і далі в редакції, станом на момент оголошення та публікації тендерної документації) закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.

Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників. Замовники, учасники процедур закупівлі, суб`єкт оскарження, а також їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми правами, визначеними цим Законом (частини 4, 5 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Згідно зі статтями 1, 4 Закону України «Про захист економічної конкуренції» конкуренція - це змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб`єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб`єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку. Суб`єкти господарювання, органи влади, органи місцевого самоврядування, а також органи адміністративно-господарського управління та контролю зобов`язані сприяти розвитку конкуренції та не вчиняти будь-яких неправомірних дій, які можуть мати негативний вплив на конкуренцію.

Частина 5 ст. 13 ЦК України, якою регламентовано цілі реалізації цивільних прав, не допускає їх використання з метою неправомірного обмеження конкуренції, а також недобросовісну конкуренцію.

Перелік відомостей, які зазначаються у тендерній документації, закріплено у ч. 2 ст. 22 Закону.

Так, у відповідності до ч. 3 ст. 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Водночас, ч. 4 ст. 22 Закону застерігає, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Статтями 25 та 27 Закону передбачено право замовника на встановлення вимог щодо забезпечення тендерної пропозиції та забезпечення виконання договору про закупівлю, а ч. 14 ст. 29 - обґрунтування учасником аномально низької тендерної пропозиції, тощо.

Як вже зазначалось, відповідно до абз. 12 п. 6 розділу 3 Тендерної документації замовником встановлено необхідність надання учасником детального обґрунтування ціни, яке повинно містити: скановані копії з оригіналів документів (в кольоровому вигляді), що підтверджують вартість та якість матеріальних ресурсів, які вказані в його договірній ціні; документами, що підтверджують вартість всіх матеріальних ресурсів є гарантійні листи від виробників.

Документами, що підтверджують якість, як передбачено тендерною документацією, є сертифікат відповідності та/або паспорт на виріб та/або сертифікати походження товару, в якому повинен бути зазначений виробник та його письмове твердження на можливість постачання у зазначених в договірній ціні обсягах продукції та строках на всі матеріальні ресурси.

Для дилерів, та /або дистриб`юторів (для підтвердження статуту дилера або дистриб`ютора вимагалось завантажити відповідні договори з виробником та/або листи від виробників із засвідченням даного статусу) щодо поставки матеріальних ресурсів в обсягах, необхідних для виконання робіт за предметом предмету закупівлі, та його письмове твердження на можливість постачання у зазначених в договірній ціні обсягах продукції з вказівкою в гарантійних листах закупівлі, обсягів поставки та вартості за одиницю матеріальних ресурсів.

Якщо матеріали та вироби, які будуть використовуватись при виконанні робіт, знаходяться у власності учасника, то тендерною документацією вимагалось надати підтверджуючі документи на отримання зазначених вище запасів з вказівкою їх вартості та якості, документи які підтверджують наявність матеріальних ресурсів у учасника на дату подання тендерної пропозиції (оборотно - сальдова відомість/витяг з оборотно-сальдової відомості, інші документи первинної звітності, сертифікати відповідно та/або паспорт на виріб та/або сертифікати походження товару, в якому повинен бути зазначений виробник).

Разом з тим, одночасно Замовником було зазначено, що ця вимога не є обов`язковою для учасників, ці пропозиції яких буде більшою або дорівнювати 95 % від вартості закупівлі, зазначеної в оголошенні про проведення відкритих торгів (44580175 грн з ПДВ (у разі якщо учасник є платником ПДВ) або більше).

При цьому, абз. 13 п. 6 розділу 3 Тендерної документації передбачено, що договірна ціна є динамічною (крім випадків, передбачених цією тендерною документацією). При складанні ціни пропозиції (договірної ціни) на виконання підрядних робіт необхідно використовувати норми «Настанова з визначення вартості будівництва», що затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві».

Проте, згідно з абз. 18 п. 6 розділу 3 Тендерної документації Замовником встановлено «Антидемпінгове застереження», яким передбачено, що у разі зниження Учасником ціни пропозиції на більш ніж 5 % (44580174,99 грн. з ПДВ (у разі якщо учасник є платником ПДВ) та менше) від очікуваної вартості предмета закупівлі, завантажена договірна ціна для такого учасника повинна бути твердою.

Колегія суддів зазначає, що законодавство про публічні закупівлі взагалі не містить такого поняття, як «антидемпінгове застереження».

Водночас, законодавство містить поняття аномально низької ціни, поріг якої складає лише 40 % від очікуваної вартості закупівлі (п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Враховуючи вищевказані умови тендерної документації, а також те, що закупівля проводиться не лише для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі, але й для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що включення до тендерної документації зазначеного антидемпінгового застереження обмежило конкуренцію при проведенні закупівлі у зв`язку з встановленням додаткових вимог для більш економічно вигідних пропозицій.

Включення замовником до тендерної документації положень про вказане антидемпінгове застереження із документальним підтвердженням вартості та якості матеріальних ресурсів суперечить вимогам частин 3 та 4 статті 22 Закону та має наслідком порушення основних принципів закупівель - добросовісної конкуренції серед учасників, максимальної економії, ефективності та пропорційності, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, недискримінації учасників та рівного ставлення до них.

Щодо можливості експлуатації об`єкта підвищеної небезпеки.

Додатком 1 до тендерної документації, передбачено перелік документів та інформації для підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям, визначеним у статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі», на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію щодо наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій учасники повинні надати: довідку, складену учасником у довільній формі, про наявність обладнання та матеріально технічної бази, необхідних для виконання робіт (послуг) за предметом закупівлі із зазначенням інформації про найменування кожної із вказаних одиниць обладнання та матеріально-технічної бази (марки, модель), кількості, правові підстави використання, відомостей про технічний стан. До довідки на підтвердження наявності обладнання учасник повинен надати договори оренди/суборенди та/або оборотно-сальдову відомість чи витяг з неї та/або видаткові накладні та/ або акти приймання-передачі тощо.

Замовником було передбачено, що у довідці про наявність обладнання та матеріально технічної бази, необхідних для виконання робіт (послуг) за предметом закупівлі необхідно обов`язково включити наступні будівельні машини і механізми: апарати для стикового зварювання поліетиленових труб, кран на автомобільному ходу, автомобіль самоскид, екскаватор на пневмо або гусеничному ході.

Як вже зазначалось, ТОВ «Одесаспеценерго» в складі тендерної пропозиції надало довідку про наявність в учасника основного обладнання, матеріально-технічної бази та технологій від 07.09.2023 № 07/09-63, в якій зазначило про наявність у нього спеціального вантажного автокрану більше 20Т-С марки XCMG QY25K-5 р/н НОМЕР_1 , який використовується на підставі договору оренди від 01.08.2023 № 01/08.

Разом з тим, відповідно до п. 8 розділу 4 «Інша інформація» (для учасників юридичних осіб, фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців) додатку 1 до тендерної документації учасник повинен надати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та/або дозвіл на початок виконання робіт підвищеної небезпеки та початок експлуатації (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки та/або декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки, зокрема, на: - Експлуатація машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме кран автомобільний.

На виконання вищевказаної умови тендерної документації ТОВ «Одесаспеценерго» надало декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки та декларацію відповідності вимогам законодавства з питань охорони праці.

Водночас, вказана декларація не містить жодних даних про можливість експлуатації спеціального вантажного автокрану більше 20Т-С марки XCMG QY25K-5 р/н НОМЕР_1 , що зазначений у довідці від 07.09.2023 № 07/09-63.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимога замовника, передбачена п. 8 розділу 4 «Інша інформація» додатку 1 тендерної документації, учасником ТОВ «Одесаспеценерго» виконана не була, адже останнє не підтвердило можливість експлуатації об`єкта підвищеної небезпеки під час виконання робіт на об`єкті будівництва.

Відповідно до абз. 5 п.п. 2 п. 44 Особливостей Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону.

Отже оскільки пропозиція учасника не відповідала вимогам тендерної документації (п. 8 розділу 4 «Інша інформація» додатку 1 тендерної документації), Департамент мав прийняти рішення про відхилення пропозиції ТОВ «Одесаспеценерго» в порядку п. 44 Особливостей, натомість, ним всупереч вимог законодавства було прийнято рішення про укладення договору.

Щодо ефективності способу захисту.

У випадку порушення вимог законодавства при укладенні договору про закупівлю, за винятком тих, що передбачені ст. 43 «Нікчемність договору про закупівлю» Закону України «Про публічні закупівлі», такий договір може бути визнаний недійсним в судовому порядку на підставі статей 203, 215 ЦК України, тобто є оспорюваним.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Статтею 236 ЦК України передбачено, що правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. Якщо за недійсним правочином права та обов`язки передбачалися лише на майбутнє, можливість настання їх у майбутньому припиняється.

Отже, з огляду на правову природу відкритих торгів як способу забезпечення потреб замовника шляхом закупівлі товарів, робіт, послуг з урахуванням особливостей, передбачених законодавством щодо проведення відкритих торгів, оформлення за їх результатом договору про закупівлю є правочином, який може бути визнаний недійсним у судовому порядку у зв`язку з недодержання при його вчиненні вимог, передбачених частинами 1-3, 5, 6 ст. 203 ЦК України.

При цьому підставою визнання такого договору недійсним є порушення передбачених законодавством правил проведення торгів, визначених, зокрема Законом України «Про публічні закупівлі».

Разом з тим, колегія суддів відзначає, що позовна вимога про застосування наслідків недійсності правочину (стягнення коштів на користь позивача, витребування майна з володіння відповідача тощо) може бути ефективним способом захисту цивільних прав лише в разі, якщо вона поєднується з позовною вимогою про визнання виконаного/частково виконаного правочину недійсним.

Тобто вимога про застосування наслідків недійсності правочину є ефективним способом захисту, що призводить до поновлення майнових прав позивача, якщо вона заявлена до договору, що є виконаним/частково виконаним (постанова Верховного Суду від 21.02.2024 у справі № 917/709/22).

Водночас, як вже зазначалось, спірний договір відповідачами не виконувався, а отже, задоволення позовної вимоги про визнання цього договору недійсним є достатнім та ефективним способом захисту, який призведе до поновлення порушених прав держави у спірних правовідносинах, оскільки такий договір не призвів до жодних реальних наслідків для його сторін.

Отже, встановивши, що спірний договір був укладений з порушенням приписів Закону, у зв`язку з невідповідністю поданої тендерної пропозиції вимогам цього Закону, суд дійшов цілком обґрунтованого висновку про наявність підстав для визнання його недійсним в силу приписів ст. 215 ЦК України (постанова Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 910/96/23).

Щодо доводів скаржника про необхідність закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України.

Відповідно до приписів вищевказаної норми господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Обґрунтовуючи наявність підстав для закриття провадження у справі, скаржник посилається на те, що після подання прокурором позову у даній справі, 26.06.2024 між Департаментом та ТОВ «Одесаспеценерго» укладено угоду про розірвання оспорюваного договору підряду.

Колегія суддів відхиляє доводи скаржника та зазначає, що господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми ГПК України можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи.

Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Натомість, колегія суддів звертає увагу скаржника, що наявність підстав для визнання правочину недійсним має визначатися судом саме на момент його вчинення, оскільки як вже зазначалось, правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення (ст. 236 ЦК України).

Оскільки у даному випадку предмет позову (визнання недійсним договору) не перестав існувати, то підстави для закриття провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України відсутні, про що також правильно зазначив суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

Розірвання договору сторонами в процесі розгляду справи не свідчить про неможливість вирішення в судовому порядку питання про недійсність цього договору в момент укладення.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

В силу приписів ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд судового рішення покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Одесаспеценерго» залишити без задоволення, рішення Господарського суду Миколаївської області від 18.11.2024 у справі № 915/670/24 - без змін.

Постанова, відповідно до вимог ст. 284 ГПК України, набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку у строк, який обчислюється відповідно до ст. 288 ГПК України.

Повна постанова складена 19.05.2025.

Головуючий суддя Н.С. Богацька

судді Г.І. Діброва

Н.М. Принцевська