УХВАЛА

м. Київ

20.05.2025Справа № 910/6151/25
Суддя Господарського суду міста Києва Карабань Я.А., розглянувши матеріали за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДЕВОЛЮЦІЯ» про стягнення 25 697 551,17 грн,

УСТАНОВИВ:

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації (надалі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДЕВОЛЮЦІЯ» (надалі-відповідач) про стягнення суми грошових коштів у розмірі 25 697 551,17 грн, з яких: 19 647 660,88 грн безпідставно збережені грошові кошти пайової участі, 4 827 208,56 грн інфляційні втрати та 1 222 681,73 грн 3% річних.

19.05.2025 представником позивача подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.162, 164 ГПК України.

Згідно з п.3 ч.2 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч.2, 3 ст.163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

У порушення зазначених приписів, позивачем невірно зазначено ціну позову, а саме 19 647 660,88 грн, разом з тим відповідно до прохальної частини позову позивач просить суд стягнути з відповідача 19 647 660,88 грн безпідставно збережені грошові кошти пайової участі, 4 827 208,56 грн інфляційні втрати та 1 222 681,73 грн 3% річних, що разом складає 25 697 551,17 грн.

Отже, позивачу необхідно усунути вказані недоліки шляхом зазначення вірної ціни позову.

Також пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" установлено, що станом на 01.01.2025 прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 3 028,00 грн.

Згідно із п.п.1 п.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено майнову вимогу в сумі 25 697 551,17 грн, отже, за подання позову, з урахуванням коефіцієнту 0,8, позивач мав сплатити судовий збір у загальній сумі 308 370,61 грн.

До позовної заяви позивачем додано платіжні інструкції №264 від 09.05.2025 на суму 235 678,05 грн та №291 від 15.05.2025 на суму 93,88 грн, тобто про сплату судового збору в загальному розмірі 235 771,93 грн, що на 72 598,68 грн менше, чим установлено законом.

Відтак, суд приходить до висновку, що при зверненні з позовом до суду позивачем не подано доказів сплати судового збору в установленому порядку та розмірі.

Отже, на підтвердження факту сплати судового збору в повному розмірі позивач за зустрічним позовом повинен надати оригінал платіжного доручення (квитанцію, тощо) із зазначенням у ньому належних платіжних реквізитів на суму 72 598,68 грн.

Враховуючи викладене, позовна заява Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації залишити без руху.

2. Встановити Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Я.А.Карабань