ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

07.05.2025 Справа № 905/214/25

Суддя Господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши клопотання представника відповідача б/н від 29.04.2025 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у справі

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Донецькі енергетичні послуги", м.Дніпро

до відповідача: Фізичної особи-підприємця Склярова Олександра Олександровича, с.Торець, Слов`янський район, Донецька область

про стягнення 414 731,06грн

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Донецькі енергетичні послуги", м.Дніпро звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом до Фізичної особи-підприємця Склярова Олександра Олександровича, с.Торець, Слов`янський район, Донецька область про стягнення 414731,06грн, з яких: 365460,84грн - сума заборгованості, 6083,54грн - 3% річних, 43186,68грн - інфляція.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем договору про постачання електричної енергії №2802 від 01.01.2019 в частинні оплати поставленої електричної енергії за період січень-червень 2024.

Господарський суд Донецької області ухвалою від 17.03.2025 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі №905/214/25, вирішив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, встановив відповідачу строк до 07.04.2025 включно (враховуючи час пересилання засобами зв`язку) для подання суду відзив на позов (із урахуванням вимог ст. 165 ГПК України) разом із усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені.

Ухвалою суду від 15.04.2025 поновлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву та прийнято до розгляду поданий відзив на позовну заяву б/н від 11.04.2025.

Ухвалою суду від 16.04.2025 зважаючи на пропуск встановленого судом строку, залишено без розгляду клопотання б/н від 08.04.2025 відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження; відмовлено у задоволенні клопотання б/н від 08.04.2025 про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

29.04.2025 через систему «Електронний суд» від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, в якому представник просить суд визнати поважними причини пропуску строку подання клопотання представника ФОП Склярова О.О. про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, розглянути клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та здійснювати розгляд справи №905/214/25 за правилами загального позовного провадження.

29.04.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача від 29.04.2025, які обґрунтовані пропущенням встановлених судом строків на подання заперечень на розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, відсутністю у клопотанні посилань на обставини, які б суд не міг встановити а сторони повідомити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Як наслідок, позивач просить суд залишити без розгляду клопотання відповідача б/н від 29.04.2025 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Розглянувши клопотання відповідача б/н від 29.04.2025 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та визнання поважними причини пропуску строку для подання зазначеного клопотання, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача 29.04.2025 повторно звернувся з клопотанням розгляд справи в порядку загального позовного провадження, водночас додатково просить суд визнати поважними причини пропуску строку для подання зазначеного клопотання. В обґрунтування пропуску встановленого судом строку на звернення з клопотанням про розгляд справи в порядку загального позовного провадження представник посилається на те, що процесуальний строк ним пропущено у зв`язку з обмеженим часом для підготування документів по справі, зазначив, що представник отримав доступ до матеріалів справи в системі "Електронний суд" 04.04.2025. У зв`язку з необхідністю ознайомлення з великим обсягом документів у справі, відповідне клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження було подано 08.04.2025 о 20:32год. та доставлено до системи «Електронний суд» 09.04.2025 о 09:04год.

Відповідно до статті 247 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами частини першої пункту 3 статті 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із статтею 250 ГПК України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Так, під час відкриття провадження у справі №905/214/25, враховуючи, що розмір позовних вимог не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, беручи до уваги характер та обсяг доказів у справі, суд вирішив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків. Процесуальний строк виступає одним з ключових елементів господарсько-процесуальної форми, що направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження господарського процесу у визначених процесуальним законодавством часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ГПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Статтею 114 ГПК України визначено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Відповідно до частини четвертої статті 250 ГПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Таким чином, право на подання заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження могло бути реалізовано відповідачем у строк, встановлений судом, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Так, в ухвалі від 17.03.2025 суд встановив строк протягом якого відповідач мав право подати заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, а саме до 07.04.2025.

Як вже зазначалося, ухвалою від 16.04.2025 судом залишено без розгляду клопотання б/н від 08.04.2025 відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження зважаючи на пропуск встановленого судом строку на його подання.

В клопотанні від 29.04.2025 представник відповідача надає пояснення щодо пропуску строку поданого ним клопотання б/н від 08.04.2025, яке вже було розглянуто судом ухвалою від 16.04.2025, разом з цим представник не надає пояснень щодо значного пропуску строку зі зверненням з аналогічним клопотанням від 29.04.2025.

Разом з цим суд відзначає, що станом на 29.04.2025 судом відповідно до приписів ч.2 ст.252 ГПК України вже розпочато розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження.

Досліджуючи питання обізнаності відповідача про розгляд справи у суді за його участю, суд встановив наступні обставини.

У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (частина одинадцята статті 272 ЦПК України).

Враховуючи відсутність у відповідача електронного кабінету, копія ухвали суду від 17.03.2025 була направлена такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення (ч.11 ст.272 ЦПК України) відповідно до положень ст.242 ГПК України засобами поштового зв`язку на зазначену у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань адресу - 84170, ДОНЕЦЬКА ОБЛ., СЛОВ`ЯНСЬКИЙ Р-Н, СЕЛО ТОРЕЦЬ, ВУЛИЦЯ ЗЕЛЕНА, БУДИНОК 17, однак поштове відправлення було повернуто оператором поштового зв`язку Укрпошта на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Разом з цим, поштове відправлення з позовними матеріалами по даній справі, направлене позивачем відповідачу за вказаною у державному реєстрі адресою, було отримане одержувачем 04.03.2025, що підтверджується інформацією з сайту Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта щодо відстеження пересилання поштових відправлень за штрихкодовим ідентифікатором №520.

Будучи обізнаним з фактом звернення до нього з позовом до суду, відповідач не повідомляв Господарський суд Донецької області про зміну свого місцезнаходження.

Достовірність відомостей з Єдиного державного реєстру встановлена ст. 18 Закону України „Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців". Відтак суд з дотриманням вимог процесуального закону надсилав копію судового рішення за належною і відомою суду адресою. Отримання зазначеного поштового відправлення адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду, зумовлено суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Додатково ухвала суду від 17.03.2025 була направлена відповідачу на електрону адресу , яка зазначена у позові та в анкеті відповідача як споживача. Відповідно довідки, сформованої у системі "Діловодство спеціалізованого суду", ухвала від 17.03.2025 доставлена до вказаної електронної скриньки 18.03.2025. Якщо особа вказала у анкеті дані, то слід припустити, що особа принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися для здійснення з нею зв`язку, що в свою чергу покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Враховуючи, що 18.03.2025 відповідачу було відомо про порушення провадження у справі та відповідно про встановлений судом строк на подання заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, вказаний учасник справи мав достатній час (20 днів) для вчинення процесуальної дії зі звернення до суду із відповідними запереченнями.

Натомість, заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження подані 29.04.2025, тобто з значним пропуском встановленого судом процесуального строку. Щодо звернення з клопотанням б/н від 08.04.2025, то воно вже за наслідками його подання залишено судом без розгляду.

Відповідно до статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків визначений в статті 119 ГПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Продовження пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду продовжити пропущений строк з певними обставинами, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його продовження, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причин, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Сам лише факт подання стороною клопотання про продовження строку не зобов`язує суд автоматично продовжити цей строк, оскільки клопотання про продовження строку, з огляду на положення ГПК України, повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Як вбачається, в обґрунтування поважності причин пропуску строку представник відповідача посилається на неможливість своєчасного подання вказаних заперечень у зв`язку із отриманням доступу до матеріалів справи №905/214/25 в системі "Електронний суд" лише 04.04.2025.

Відповідно до наданого суду ордеру серії АН №1507651 від 03.04.2025, адвокат Олійников С.І. надає правову допомогу ФОП Склярову О.О. на підставі договору про надання правничої допомоги №1/14-03 від 14.03.2025.

Участь адвоката як представника у судовому процесі головним чином полягає в реалізації процесуальних прав та обов`язків особи, яку він представляє, від імені цієї особи і для цієї особи.

Участь сторони в судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом сторони, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні підстави.

У даному випадку, фізична особа-підприємець Скляров О.О. отримавши 04.03.2025 позовні матеріали по даній справі, вже був обізнаним з фактом звернення до нього з позовом до суду, 18.03.2025 був обізнаний зі змістом ухвали суду про порушення провадження у справі №905/214/25 від 17.03.2025, відтак зобов`язаний був сумлінно користуватися наданими йому процесуальними правами.

Відповідно, вказаний учасник справи мав об`єктивну можливість вжити заходи для належного забезпечення реалізації передбачених законом процесуальних прав.

Враховуючи дату отримання позовних матеріалів, у відповідача було достатньо часу скористатися своїми процесуальними правами, вжиття всіх необхідних заходів спрямованих на формування власної позиції у справі, залучити для представництва інтересів в суді адвоката.

Виходячи із змісту ордера, адвокат та його клієнт уклади договір про правничу допомогу ще 14.03.2025, що не заважало в тому числі представнику завчасно, у разі такої дійсної необхідності, ознайомитися з матеріалами справи у приміщенні суду або дистанційно через підсистему "Електронний суд" подавши відповідне клопотання.

Відтак, реалізація процесуальних прав на строки ознайомлення з матеріалами справи залежала тільки від волевиявлення самого відповідача та його представника, тобто мала суб`єктивний характер.

Суду не наведено будь яких аргументів та не надано доказів на підтвердження того, що саме заважало або ускладнювало для відповідача та його представника можливість завчасно, у разі такої дійсної необхідності, ознайомитися з матеріалами справи.

При цьому, як вже встановлено судом, позовні матеріали ще до порушення провадження у справі, а саме 04.03.2025 вже були в розпорядженні відповідача. Судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень»). З урахуванням наведеного, відповідач та його представник не були позбавлені можливості ознайомитись з процесуальними документами по справі дистанційно.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи по суті здійснюється на підставі наявних в ній матеріалів в межах викладених у позові доводів і позиції іншого учасника справи, в свою чергу поданий з пропуском строку відзив на позовну заяву з метою забезпечення права відповідача на захист був прийнятий судом до розгляду.

Відповідно до частини першої статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії", заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, у контексті можливості реалізації учасником справи своїх процесуальних прав суд звертається до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" (Ponomaryov v. Ukraine) від 03.04.2008, №3236/03, §41), згідно з яким сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина третя статті 13 ГПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у заявленому клопотанні представник відповідача не обґрунтував поважність причин, які перешкоджали йому подати заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження у встановлений судом строк; матеріали справи не містять, а викладені заявником підстави не підтверджують поважність причин пропуску відповідного строку, оскільки несвоєчасне подання таких заперечень зумовлене, з огляду на доводи, наведені заявником, спричинено не об`єктивними обставинами, а обставинами суб`єктивного характеру.

Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що суду не доведено поважність причин, які перешкоджали відповідачу подати заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження у встановлений судом строк, суд залишає без розгляду зазначене клопотання як подане з пропуском строку.

Керуючись статями 2, 3, 12, 234, 235, 250 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду клопотання б/н від 29.04.2025 представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

2. Ухвала відповідно до ст.235 ГПК України набирає законної сили з моменту її підписання.

3. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

Ухвала складена та підписана 07.05.2025.

Суддя Ю.В. Макарова