ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 травня 2025 року м. ХарківСправа № 922/861/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Новікової Н. А.

без участі (виклику) учасників справи

розглянувши матеріали справи за позовом Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «АСІСТЕНТ ПЛЮС» (61172, м. Харків, вул. Роганська, буд. 151, )

про закриття розділу державного реєстру прав і реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна та зобов`язання звільнити земельну ділянку

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада (позивач по справі) звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АСІСТЕНТ ПЛЮС» (відповідач по справі), в якому просить суд:

- закрити розділ державного реєстру прав та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна - нежитлову будівлю літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м по просп. Науки, 64-Г у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер запису про право власності 34332933, підстава внесення запису: рішення державного реєстратора Красноградської районної державної адміністрації Харківської області Литвиненко Л.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 49880179 від 27.11.2019;

- зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю «АСІСТЕНТ ПЛЮС» () звільнити земельну ділянку по просп. Науки. 64-Г у м. Харкові від нежитлової будівлі літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.03.2025 позовну заяву Харківської міської ради (вх. № 861/25 від 14.03.2025) залишено без руху; встановлено позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня вручення ухвали, позивачу у встановлений строк необхідно подати до Господарського суду Харківської області: засвідчені відповідно до вимог чинного законодавства копії або оригінали всіх доданих до позовної заяви документів, а також належним чином відсканований в повному обсязі оригінал довіреності Харківської міської ради № 08-21/164/2-25 від 20.01.2025 року; роз`яснено позивачу, що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

20.03.2025 (вх. № 7188/25) на адресу Господарського суду Харківської області надійшла заява Харківської міської ради про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.03.2025: прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/861/25; вирішено справу № 922/861/25 розглядати за правилами загального позовного провадження; почато підготовче провадження і призначено підготовче засідання на 30 квітня 2025 року о 11:30; встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву, у зазначений строк відповідач має надіслати суду відзив, який повинен відповідати вимогам статті 165 ГПК України, і всі письмові та електронні докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач має надіслати (надати) іншим учасникам справи одночасно із надсиланням (наданням) відзиву до суду та докази надіслання надати суду разом із відзивом на позов; позивачу, згідно ст. 166 ГПК України, встановлено строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзив з дня його отримання; відповідачу, згідно ст. 167 ГПК України, встановлено строк 5 днів на подання до суду заперечень на відповідь на відзив, з дня його отримання.

Дослідивши після відкриття провадження у справі позовну заяву Харківської міської ради та проаналізувавши обрані позивачем способи захисту проушених прав, суд зазначає наступне.

В силу ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Крім того, згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому оскільки позовна заява подана до господарського суду Харківської області, то судовий збір повинен бути сплачений за платіжними реквізитами, визначеними для Господарського суду Харківської області.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Як свідчать матеріали справи, позивач, звертаючись до господарського суду, сплатив судовий збір за дві вимоги немайнавого характеру та з врахуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору надав докази сплати судового збору в розмірі 4844,80 грн.

Зокрема, позивачем заявлено вимоги про: закриття розділу державного реєстру прав та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна - нежитлову будівлю літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м по просп. Науки, 64-Г у м. Харкові та зобов`язання товариство з обмеженою відповідальністю «АСІСТЕНТ ПЛЮС» звільнити земельну ділянку по просп. Науки. 64-Г у м. Харкові від нежитлової будівлі літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м.

Суд зазачає, що вимога про зобов`язання звільнити земельну ділянку є дійсно вимогою немайнового харатеру.

Водночас вимога про закриття розділу державного реєстру прав та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна (нежитлову будівлю) є вимогою майнового характеру, адже правовим наслідком здоволення такої вимоги судом та виконання рішення суду є позбавлення відповідача права власності на нежитлову будівлю літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м по просп. Науки, 64-Г у м. Харкові.

Суд зазначає, що стаття 162 Господарського процесуального кодексу України містить положення, за яким у позовній заяві має зазначатися ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються або оспорюються.

Згідно з пунктами 2, 3 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. У позовах, які складаються з кількох самостійних вимог - загальною сумою всіх вимог.

Аналіз наведених норм дозволяє дійти висновку, що законодавець пов`язує визначення ціни позову з моментом пред`явлення позову до суду.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Таким чином, позовна вимога про закриття розділу державного реєстру прав та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна у розумінні змісту зазначених статей є матеріально-правовою вимогою, яка має вартісне, грошове вираження, що свідчить про її майновий характер, відповідно й судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Отже, предметом позову у цій справі є 1 вимога немайнового характеру та 1 вимога майнового характеру.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір», у преамбулі якого зазначено, що він визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до частини другої статті 4 цього Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2), а позовної заяви немайнового характеру 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 2).

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Однак суд позбавлений можливості визначити ставку судового збору по вимозі про закриття розділу державного реєстру прав та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна, оскільки у суду відсутні докази документального підтвердження вартості спірного майна - нежитлової будівлі літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м по просп. Науки, 64-Г у м. Харкові, в звязку із чим позивачу необхідно надати господарському суду довідку про вартість спірного нерухомого майна та доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру виходячи із ставок, визначених Законом України «Про судовий збір».

В підтвердженн відповідної довідки позивач також має надати суду відповідні належні докази на підтвердження вартості спірного майна, із яких можливо встановити та достовірно документально підтвердити ціну позову та відповідний розмір судового збору, зокрема, звіт про оцінку майна з висновком про його вартість (станом на дату подання позову до суду), дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості аналогічного майна в районі місцезнаходження спірного майна тощо.

Беручи до уваги невизначення позивачем вартості спірного нерухомого майна, яке є предметом позову по вимозі про закриття розділу державного реєстру прав та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна, в зв`язку із чим суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого судового збору за вимогу майнового характеру, водночас аналіз позовної заяви та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову, суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху та способом усунення недоліку позовної заяви суд визначає надання позивачем суду інформації про ціну позову виходячи з вартості спірного нерухомого майна станом на дату звернення з позовом з наданням належних відповідних документальних доказів на підтвердження такої вартості, та з урахуванням наведеного самостійно визначити розмір судового збору та доплатити різницю судового збору у визначеному розмірі і на належні платiжнi реквiзити Господарського суду Харківської області, відповідні документальні докази надати суду.

За приписами ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 162, 164, 174, 176, 234, 235 ГПК України, господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Харківської міської ради (вх. № 861/25 від 14.03.2025).

2. Встановити позивачу для усунення недоліків позовної заяви 5-денний строк з дня вручення цієї ухвали, позивачу у встановлений строк необхідно:

- подати до суду довідку про вартість спірного нерухомого майна (нежитлової будівлі літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м по просп. Науки, 64-Г у м. Харкові) станом на дату звернення з позовом;

- подати до суду документальні докази на підтвердження вартості спірного майна (нежитлової будівлі літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м по просп. Науки, 64-Г у м. Харкові), із яких вбачається ціна позову та відповідний розмір судового збору;

- доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру про закриття розділу державного реєстру прав та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна (нежитлової будівлі літ. «А-1», загальною площею 150 кв. м по просп. Науки, 64-Г у м. Харкові) виходячи із ставок, визначених Законом України «Про судовий збір», та відповідні документальні доказаи сплати судового збору у встановленому законом розмірі та порядку надати господарському суду.

3. Роз`яснити позивачу, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 05.05.2025.

Суддя Н.А. Новікова