ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

28 квітня 2025 року м. ТернопільСправа № 921/662/24

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Хоми С.О.

за участі секретаря судового засідання: Дикої Л.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Керівника Кременецької окружної прокуратури Тернопільської області, 47003, м. Кременець, вул.Словацького, 6а, умовний ідентифікаційний код 02910098/23;

в інтересах держави в особі:

- Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, 46008, Тернопільська обл., м. Тернопіль, вул. Шашкевича, 3, ідентифікаційний код 37977693;

- Шумської міської ради, 47101, м.Шумськ, вул.Українська, 59, ідентифікаційний код 04396259;

до відповідача: Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", 47101, Тернопільська обл., Кременецький р-н, м.Шумськ вул. Заводська, 1А, ідентифікаційний код 32290991;

про: стягнення 109 869,44 грн шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

За участю представників:

- прокурора: Куліковська Лілія Богданівна, довіреність №12-7вих-25 від 01.01.2025;

- позивача-1: Жмуд Наталія Володимирівна, довіреність №8-15-3 від 01.01.2025;

- позивача-2: не з`явився;

- відповідача: не з`явився

Зміст позовних вимог.

Керівник Кременецької окружної прокуратури Тернопільської області (47003, м. Кременець, вул.Словацького, 6а, умовний ідентифікаційний код 02910098/23) Штурма Наталія Василівна звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовом в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Тернопільській області; Шумської міської ради до Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" про:

-стягнення з Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" (Тернопільська область, м. Шумськ, вул. Заводська, 1-А, 47101, ) шкоди у сумі 109 869,44 грн, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, до спеціального фонду місцевого бюджету Шумської міської територіальної громади Кременецького району Тернопільської області (47101, Тернопільська область, м. Шумськ, вул. Українська, 59, ): отримувач Головне управління казначейства у Тернопільській області/тг м. Шумськ, , рахунок UА0019703, ККД 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності", з подальшим перерозподілом до бюджетів відповідних рівнів;

-стягнення з Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" (Тернопільська область, м. Шумськ, вул. Заводська, 1-А, 47101, ) на користь Тернопільської обласної прокуратури (ідентифікаційний код одержувача 02910098, р/р UA0004091 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, код економічної класифікації видатків бюджету 2800 (Тернопільська обласна прокуратура, м. Тернопіль, вул. Листопадова, 4), сплаченого судового збору в сумі 2 422,4 грн.

Позиція прокуратури.

Обґрунтовуючи позовні вимоги Керівник Кременецької окружної прокуратури Тернопільської області зазначає, що при виконанні повноважень, визначених статтею 131-1 Конституції України та ст. ст. 23, 24 Закону України "Про прокуратуру" опрацьовано матеріали кримінального провадження № 0000554 від 03.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за результатами чого виявлено, що Шумським комунальним спеціалізованим лісогосподарським та мисливським підприємством "Волинь" порушено вимоги законодавства у сфері охорони, захисту та використання лісів при веденні лісового господарства, а саме: не здійснено комплекс заходів, спрямованих на збереження лісів, запобігання незаконних порубок. Вказане стало можливим через неналежне виконання окремими посадовими особами Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" своїх посадових обов`язків, якими допущено незаконну рубку невстановленими особами 21 дерев породи акація, граб та дуб у Шумському комунальному спеціалізованому лісогосподарському та мисливському підприємстві "Волинь", а саме на території кварталу 61 виділах 10, 11, 12, 15.

За вищезгаданим фактом СВ Кременецького РВП ГУНП в Тернопільській області 03.12.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування кримінального провадження № 0000554 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Органом контролю зафіксовано факт незаконної порубки 21 дерев у кварталі 61 виділах 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", а саме згідно польової перелікової відомості пнів від 13.01.2022 на території кварталу 61 виділ 11 площею 1,1 га виявлено 1 пень дерева породи дуб (сироростучий) з діаметром зрізу 39 см, 1 пень дерева породи акація (сироростуча) з діаметром зрізу 58 см; на території кварталу 61 виділ 12 площею 1,1 га -14 пнів дерев породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 18 см 1 шт., 20 см 2 шт., 22 см 2 шт., 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 27 см 1 шт., 30 см 3 шт., 37 см 1 шт., 38 см 1 шт., 43 см 1 шт., 1 пень дерева породи акація (сироростуча) з діаметром зрізу 38 см; на території кварталу 61 виділ 15, площею 1,1 га 3 пні дерева породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 28 см 1 шт., та 1 пень дерева породи граб (сироростучий) з діаметром зрізу 27 см.

Уповноваженими особами Державної екологічної інспекції у Тернопільській області відповідно до вимог додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" з врахуванням індексації проведено розрахунок шкоди, яка становить 109 869,44 грн.

Таким чином, внаслідок бездіяльності постійного лісокористувача Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", а саме незабезпечення ефективного комплексу всіх заходів, спрямованих на збереження лісів, незадовільного стану здійснення контролю за охороною та захистом лісів, невжиття заходів із боротьби з незаконними рубками, та порушення лісового законодавства з боку постійного лісокористувача, що є порушенням ст.ст. 89, 90 Лісового кодексу України (надалі - ЛК України), оскільки відповідач як постійний лісокористувач не виконав покладених на нього обов`язків, зокрема, із забезпечення охорони і збереження лісів на підвідомчій йому території, розташованій у кварталі 61 виділах 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", чим спричинено матеріальну шкоду лісовому фонду України, що перебуває під охороною держави.

Відтак, оскільки особу, яка здійснила незаконну порубку дерев під час досудового розслідування кримінального провадження не встановлено, постійний лісокористувач - у кварталі 61 виділів 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" має понести відповідальність у вигляді відшкодування збитків, завданих інтересам держави.

Позиція позивача - 1.

До матеріалів справи позивачем-1 не було подано письмових заяв та пояснень, проте у судовому засіданні представник позивача-1 заявив, що підтримує заявлені прокуратурою позовні вимоги в повному обсязі.

Позиція позивача - 2.

До матеріалів справи позивачем-2 не було подано письмових заяв та пояснень.

Позиція відповідача.

До матеріалів справи відповідачем не було подано Відзиву на позовну заяву.

Заперечення позивача-1.

Від позивача до матеріалів справи Відповідь на відзив не поступала.

Заперечення позивача-2.

Від позивача до матеріалів справи Відповідь на відзив не поступала.

Рух справи.

Ухвалою від 09.12.2024 прийнято позовну заяву №51/2-4980ВИХ-24 від 02.12.2024 (вх.№782 від 03.12.2024) до розгляду та відкрито провадження у справі №921/662/24 за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 03.01.2025.

Ухвалою від 03.01.2025 відмовлено у задоволенні Клопотання № без номера, документ сформований в системі "Електронний суд" 03.01.2025 (вх.№61 від 03.01.2025) Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" про зобов`язання позивача направити на адресу відповідача повний текст позовної заяви; відмовлено у задоволенні Клопотання № без номера, документ сформований в системі "Електронний суд" 03.01.2025 (вх.№61 від 03.01.2025) Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" про продовження процесуального строку, встановленого судом для надання відзиву на позов; відкладено підготовче засідання на 22.01.2025.

Ухвалою від 22.01.2025 повідомлено позивача-2 та відповідача про відкладення підготовчого засідання у справі на 29.01.2025.

Ухвалою від 29.01.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу №921/662/24 до судового розгляду по суті на 03.03.2025.

Ухвалою від 03.03.2025 відкладено судове засідання на 31.03.2025.

Ухвалою від 31.03.2025 повідомлено позивача-2 та відповідача про оголошення перерви в судовому засіданні до 28.04.2025.

У судовому засіданні 28.04.2025 оголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення.

Явка сторін.

Представник прокуратури Куліковська Л.Б. в судове засідання з`явилася, підтримала позовні вимоги, просила позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник позивача-1 Жмуд Н.В. в судове засідання з`явилася, підтримала позовні вимоги, просила позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник позивача-2 в судове засідання не з`явився.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився.

Суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Такі принципи господарського судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі, реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення (відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.08.2022 у справі №909/595/21).

Згідно із ч.1 ст.10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", якщо відомості, які підлягають внесенню до Єдиного держаного реєстру, були внесені до нього, то такі відомості вважаються достовірними і можуть бути використані в спорі з третьою особою, доки до них не внесено відповідних змін.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно ч.1, 2 ст.3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведені положення, господарський суд зазначає, що сторони не були позбавлені права та можливості самостійно ознайомитись з ухвалою суду, в якій зазначено відомості щодо його провадження, яке є у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Також судом встановлено, що у всіх сторін справи наявний зареєстрований електронний кабінет у підсистемі ЄСІКС "Електронний Суд", куди надсилались ухвали суду, що підтверджується довідками про доставку електронного листа, які наявні в матеріалах справи.

Таким чином, слід вважати, що сторони належним чином повідомлені про розгляд справи в Господарському суді Тернопільської області.

Розгляд заяв та клопотань

29.01.2025 після судового засідання до суду від представника відповідача Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" Панчук С.М. надійшло Клопотання № без номера документ сформований в системі "Електронний суд" 29.01.2025 (вх.№729 від 29.01.2025) про зупинення провадження у справі №921/662/24 до завершення апеляційного перегляду Західним апеляційним господарським судом ухвали Господарського суду Тернопільської області від 03.01.2025 у цій справі за апеляційною скаргою Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь".

Клопотання обґрунтоване тим, що представником відповідача в межах даної справи було подано Клопотання щодо зобов`язання позивача направити на адресу відповідача повний текст позовної заяви; продовжити процесуальний строк, встановлений судом для надання відзиву на позов, у зв`язку з відсутністю повного тексту позовної заяви у відповідача та враховуючи вищевикладене відкласти розгляд справи №921/662/24 на іншу дату. Ухвалою суду від 03.01.2025 у справі в задоволенні клопотання Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" про зобов`язання позивача направити на адресу відповідача повний текст позовної заяви та про продовження процесуального строку, встановленого судом для надання відзиву на позов відмовлено. Відповідачем оскаржено вказану ухвалу господарського суду в апеляційному порядку. Відповідно до даних сайту Західного апеляційного суду призначено склад суду щодо розгляду даної апеляційної скарги в складі головуючий суддя: Бойко Світлана Михайлівна; суддя-доповідач: Бойко Світлана Михайлівна, суддя-учасник колегії: Якімець Ганна Григорівна, суддя-учасник колегії: Бонк Тетяна Богданівна.

Розглянувши Клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі №921/662/24 № без номера документ сформований в системі "Електронний суд" 29.01.2025 (вх.№729 від 29.01.2025), в судовому засіданні, яке відбулося 31.03.2025, суд зазначає наступне.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Порядок та умови зупинення провадження у справі врегульовано положеннями статей 227, 228 ГПК України, в яких наведено вичерпний перелік підстав, за яких суд, відповідно, зобов`язаний або ж має право зупинити провадження у справі.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені у даному процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупинено.

Справа № 921/662/24 на час подання відповідного клопотання перебувала на стадії розгляду по суті (29.01.2025 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті).

Відповідач просить суд зупинити провадження у даній справі з підстави, визначеної п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України.

Згідно приписів частини 3 статті 195 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає виключний перелік підстав для зупинення провадження у справі на стадії розгляду справі по суті, провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-31 частини першої статті 227 та пунктом 1 частини першої статті 228 цього Кодексу, тобто зупинення провадження у справі на стадії її розгляду по суті виключає підставу передбачену п.5 ч. 1 ст. 277 ГПК України на яку покликається відповідач у поданому клопотанні.

В контексті викладеного, враховуючи наведені приписи процесуального законодавства, після початку розгляду справи по суті суд має право зупинити провадження у справі виключно з підстав, встановлених пунктами 1-31 ч. 1 ст. 227 та п. 1 ч. 1 ст. 228 ГПК України, які розширеному тлумаченню не підлягають, отже у суду відсутні процесуально-правові підстави для зупинення провадження у даній справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України.

Також варто зазначити, що на час розгляду клопотання про зупинення провадження у справі, Західним апеляційним господарським судом ухвалою від 25.02.2025 постановлено відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" б/н від 21.01.2025 на ухвалу Господарського суду Тернопільської області від 03.01.2025 у справі №921/662/24. Тобто, підстава для зупинення провадження у справі, на яку посилається представник відповідача, на дату і час розгляду відповідного клопотання перестала бути актуальною.

28.04.2025 через електронний кабінет суду від представника відповідача адвоката Панчука С.М. надійшло Клопотання про відкладення розгляду справи № без номера документ сформований в системі "Електронний суд" 28.04.2025 (вх.№3048 від 28.04.2025), у зв`язку із його тимчасовою непрацездатністю з 26.04.2025 по 07.05.2025, на підтвердження чого долучає медичну довідку.

Розглянувши Клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи № без номера документ сформований в системі "Електронний суд" 28.04.2025 (вх.№3048 від 28.04.2025), суд зазначає наступне.

У ч. 2 ст. 202 ГПК України наведено вичерпний перелік підстав для відкладення розгляду справи в судовому засіданні, зокрема, перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Так представник відповідача клопоче про відкладення судового засідання у зв`язку із його тимчасовою непрацездітністю. Однак, суд зазначає, що організація роботи своїх працівників є повноваженням і, відповідно, відповідальністю саме відповідача, а неналежна організація роботи працівників не є непереборною обставиною, такою, що не залежала від волевиявлення відповідача та унеможливив його участь у судовому засіданні.

Слід також відзначити, що відповідач у відповідності до вимог чинного законодавства України не обмежений у кількості представників, які можуть бути наділені повноваженнями щодо представництва його інтересів, зокрема у господарських судах, а тому останній не був позбавлений можливості доручити участь у судовому засіданні іншому представнику.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про те, що наведені представником відповідача обставини неможливості забезпечити участь у судовому засіданні не є поважними та об`єктивно непереборними, а є виключно суб`єктивними та такими, що залежали від волі самого відповідача. Також 30.04.2025 завершується судовий розгляд у справі, а тому суд відмовляє у задоволенні клопотання представника відповідача у відкладенні судового розгляду.

Технічна підтримка.

Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: програми фіксування судового процесу (судового засідання) сервісу відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи (ВКЗ).

Господарський процес.

Судом оголошено скорочене (вступна та резолютивна частини) рішення.

Суд розглянувши наявні матеріали справи, заслухавши пояснення в ході судового розгляду справи по суті представників прокуратури, позивача-1, встановив наступні фактичні обставини.

Кременецькою окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №10000554 від 03.12.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки у в лісовому масиві поблизу с. Сураж Кременецького району, а саме у кварталі 61 виділах 10, 11, 12, 15, який не відноситься до природно-заповідного фонду дерев породи акація, дуб та граб у кількості 21 шт.

До заяви директора Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" про те, що 16.11.2021 невідома особа здійснила незаконну порубку дерев, також долучено польову перелікову відомість пнів самовільної порубки в Шумському комунальному спеціалізованому лісогосподарському та мисливському підприємстві "Волинь", а також відібрано на ім`я директора Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" оходу № 6 квартал 61, виділи 11, 12, 15, а також доповідну лісника обходу № 6 Юхимчука В.В., в якій останній вказав, що 16.11.2021 в лісовому масиві села Ходаки, квартал 61 виділ 10 площею 7,7 га, виявив жителя с. Сураж Боярчука А.П. із сином, які мали бензопилу та зрізували дерева породи сосна. За вищезгаданим фактом СВ Кременецького РВП ГУНП в Тернопільській області 03.12.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування кримінального провадження № 0000554 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Зокрема, в ході досудового розслідування кримінального провадження 20.12.2021 проведено огляд місця події за участі лісничого Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" Рудя В.П., в ході якого встановлено, що в лісовому масиві поблизу с. Сураж Кременецького району, а саме у кварталі 61 виділах 11, 12, 15, що відноситься до лісового масиву Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", виявлено пні незаконно зрубаної деревини, а саме на території кварталу 61 виділ 11 площею 1,1 га 1 пень дерева породи дуб (сироростучий) з діаметром зрізу 39 см, 1 пень дерева породи акація (сироростуча) з діаметром зрізу 58 см; на території кварталу 61 виділ 12 площею 1,1 га -14 пнів дерев породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 12 см 1 шт., 20 см 2 шт., 22 см 2 шт., 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 27 см 1 шт., 30 см 3 шт., 37 см 1 шт., 38 см 1 шт., 43 см 1 шт., 1 пень дерева породи акація (сироростуча)з діаметром зрізу 38 см; на території кварталу 61 виділ 15, площею 1,1 га 3 пні дерева породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 28 см 1 шт., та 1 пень дерева породи граб (сироростучий) з діаметром зрізу 27 см.

Крім того, для проведення спеціалізованого огляду місця події, встановлення суми завданих збитків у наслідок самовільної порубки дерев та надання допомоги з питань, що потребують спеціальних знань залучено спеціаліста Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області. Відповідно, органом контролю зафіксовано факт незаконної порубки 21 дерев у кварталі 61 виділах 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", а саме згідно польової перелікової відомості пнів від 13.01.2022 на території кварталу 61 виділ 11 площею 1,1 га виявлено 1 пень дерева породи дуб (сироростучий) з діаметром зрізу 39 см, 1 пень дерева породи акація (сироростуча) з діаметром зрізу 58 см; на території кварталу 61 виділ 12 площею 1,1 га -14 пнів дерев породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 18 см. 1 шт., 20 см 2 шт., 22 см 2 шт., 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 27 см 1 шт., 30 см 3 шт., 37 см 1 шт., 38 см 1 шт., 43 см 1 шт., 1 пень дерева породи акація (сироростуча) з діаметром зрізу 38 см.; на території кварталу 61 виділ 15, площею 1,1 га 3 пні дерева породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 28 см 1 шт., та 1 пень дерева породи граб (сироростучий) з діаметром зрізу 27 см.

Згідно із згаданими відомостями від 13.01.2022 заміри пнів незаконно зрубаних дерев проведено вимірювальною рулеткою (свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 23.03.2020 № 0240-d).

У зв`язку із цим, внесено уточнення у польовій переліковій відомості пнів від 13.01.2022 щодо діаметру пня у кварталі 61 виділ 12, а саме позиція 3) діаметр пня 18 см, а не 12 см.

З огляду на вище зазначене уповноваженими особами Державної екологічної інспекції у Тернопільській області відповідно до вимог додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" з врахуванням індексації проведено розрахунок шкоди, яка становить 109 869,44 гривень.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду по справі №925/382/17 від 19.09.2018 розрахунок збитків, проведених Державною екологічною інспекцією визнано належним та достатнім доказом розміру заподіяних збитків.

Розмір заподіяних збитків лісу внаслідок незаконного вирубування 21 дерев у кварталі 61 виділах 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" також підткерджується висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000554 та становить 109 869,44 грн.

Також, в ході досудового розслідування в даному кримінальному провадженні відібрано пояснення в ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які повідомили, що 16.11.2021 останні перебували в лісовому масиві за с. Сураж Кременецького району, а саме в межах кварталу 61 виділ 10, де збирали сухостійне гілля для опалення. Незаконне вирубування дерев не здійснювали. В присутності працівників Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" та працівників поліції виявлено 3 пні незаконно зрізаних сухостійних дерев, з яких 2 пні породи сосна та 1 пень породи акація.

На даний час у вказаному кримінальному провадженні досудове розслідування, жодній особі про підозру не повідомлено. За наявною інформацією шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу залишається невідшкодованою.

Шумське комунальне спеціалізоване лісогосподарське та мисливське підприємство "Волинь" () зареєстроване органами державної реєстрації як юридична особа. Згідно з п. 2.2 Статуту Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", затвердженого рішенням Шумської міської ради восьмого скликання першої сесії №12 від 26.11.2020, (надалі Статут) підприємство створене з метою забезпечення обслуговування та задоволення потреб територіальних громад, користування земельними ділянками лісового фонду, ведення лісового та мисливського господарства, охорони, захисту та відтворення лісів, впровадження в лісогосподарське виробництво нових технологій і передового досвіду, підвищення продуктивності лісів, покращення їх складу і раціонального використання. З огляду на вказане, Підприємство за своїм правовим статусом є постійним лісокористувачем, якому для ведення лісового господарства надано у постійне користування лісові угіддя.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів, а саме Шумське комунальне спеціалізоване лісогосподарське та мисливське підприємство "Волинь" у даному випадку. Обов`язок щодо збереження лісових насаджень передбачений також установчими документами Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь".

Таким чином, забезпечення охорони лісів від незаконних порубок та запобігання кримінальним правопорушенням у сфері лісового господарства належать до безпосередньої компетенції Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь".

Таким чином, внаслідок бездіяльності постійного лісокористувача Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", а саме незабезпечення ефективного комплексу всіх заходів, спрямованих на збереження лісів, незадовільного стану здійснення контролю за охороною та захистом лісів, невжиття заходів із боротьби з незаконними рубками, та порушення лісового законодавства з боку постійного лісокористувача, що є порушенням ст.ст. 89, 90 Лісового кодексу України (надалі - ЛК України), оскільки відповідач як постійний лісокористувач не виконав покладених на нього обов`язків, зокрема, із забезпечення охорони і збереження лісів на підвідомчій йому території, розташованій у кварталі 61 виділах 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", чим спричинено матеріальну шкоду лісовому фонду України, що перебуває під охороною держави. Відтак, оскільки особу, яка здійснила незаконну порубку дерев під час досудового розслідування кримінального провадження не встановлено, постійний лісокористувач - у кварталі 61 виділів 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" має понести відповідальність у вигляді відшкодування збитків, завданих інтересам держави.

Щодо наявності підстав представництва прокурором інтересів держави під час розгляду даного спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Повноваження прокурора з виконання покладених на нього функцій щодо представництва інтересів громадянина або держави в суді регулюється ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч.3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Офісу Генерального прокурора або обласної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Представництво інтересів держави у суді у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави здійснюється прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, а у визначених законом випадках - прокурорами Офісу Генерального прокурора в порядку та на підставах, визначених Цивільним процесуальним кодексом України.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 по справі №913/166/19 зазначено, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

У даному випадку прокурором зазначено, що компетентним органом для звернення до суду з цим позовом є Шумська міська рада, адже саме вона є органом, до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища якого мають стягуватися збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів.

Враховуючи викладене, шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки деревини, завдана місцевому бюджету Шумської міської ради, а факт невідшкодування такої призводить до недоотримання коштів місцевим бюджетом, що порушує інтереси територіальних громади та не може залишатися без реагування органів прокуратури. У свою чергу, Шумською міською радою належних заходів щодо судового захисту порушених інтересів територіальних громад не вжито.

Кременецькою окружною прокуратурою направлено Лист № № 51/2- 4732ВИХ-24 від 13.11.2024, яким повідомлено Шумську міську раду про встановлення факту незаконної рубки дерев на території ради із зазначенням розміру завданої шкоди та необхідністю вжиття відповідних заходів реагування

У відповідь на вказаний лист Шумська міська рада листом №03- 05/2425 від 14.11.2024 повідомила, що не вживала та не вживатиме жодні заходи, у тому числі шляхом звернення з позовною заявою до суду, щодо стягнення шкоди за фактом незаконної порубки дерев у кварталі 61 виділах 10, 11, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподорського та мисливського підприємства "Волинь" на території Шумської територіальної громади. Причиною невжиття заходів представницького характеру вказала відсутність коштів в місцевому бюджеті. Окрім цього, надала реквізити для відшкодування шкоди, спричиненої незаконною порубкою дерев. Така усвідомлена пасивна поведінка органу місцевого самоврядування безумовно свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень щодо захисту інтересів об`єднаної територіальної громади

Вказане свідчить про бездіяльність Шумської міської ради та самоусунення від захисту порушених інтересів держави шляхом пред`явлення позову, який би відповідав нормам процесуального та матеріального права.

Також, не зважаючи на те, що Державній екологічній інспекції у Тернопільській області було відомо про виявлене правопорушення, про що свідчить скерований лист слідчого СВ Кременецького РВП ГУНП в Тернопільській області про залучення спеціаліста Державної екологічної інспекції у Тернопільській областіза №7195/117/03-21 від 23.12.2021, а також польова перелікова відомість, проведена в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000554 від 03.12.2021 та розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев у кварталі 61 виділах 10, 11, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподорського та мисливського підприємства "Волинь", які надіслані листом за № 1/1-1-05-221 від 17.01.2022, однак, з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави 02.10.2024 Кременецькою окружною прокуратурою за №51/2- 4169ВИХ-24 до Державної екологічної інспекції у Тернопільській області скеровано лист в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо вжиття заходів з метою усунення порушень вимог законодавства.

У відповіді на зазначений лист Державна екологічна інспекція Тернопільської області листом № 1-1-05-3049 від 04.10.2024 повідомила, що в рамках кримінального провадження №0000554 від 03.12.2021, за ознаками кримінального правопорушенням, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, уповноваженими особами Інспекції проведено розрахунок суми заподіяної шкоди навколишньому природному середовищі, що становить 109 869,44 грн. Державною екологічною інспекцією жодних заходів з метою усунення порушень вимог законодавства та захисту інтересів держави не вживалося і вживатися не буде у зв`язку із обмеженим фінансуванням коштів для сплати судового збору.

Достовірно знаючи про факти порушення інтересів держави, Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області в судовому порядку не вжито заходів щодо стягнення збитків, допущених внаслідок порушення вимог чинного законодавства. Така бездіяльність контролюючого органу призвела до порушення інтересів держави, адже з моменту складання польової перелікової відомості від 13.01.2022, проведеної в межах кримінального провадження №0000554 та проведення розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев в лісових насадженнях Шумського комунального спеціалізованого лісогосподорського та мисливського підприємства "Волинь" від 14.01.2022 завдана навколишньому природному середовищу шкода залишається невідшкодованою. Як результат, Державною екологічною інспекцією в Тернопільській області не вжито заходів щодо звернення до суду із позовною заявою з метою стягнення з відповідача коштів до відповідного бюджету, які можуть бути залучені державою чи органами місцевого самоврядування для реалізації загальнодержавних та місцевих програм, в тому числі, щодо охорони навколишнього природного середовища, у зв`язку із чим у Кременецької окружної прокуратури наявні підстави для пред`явлення даного позову в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області. Дане твердження узгоджується з позицією Великої палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, згідно із якою, звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Аналогічні за своєю суттю висновки викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19.08.2021 у справі №807/2245/16, згідно із якою Державна екологічна інспекція маючи повноваження для проведення перевірок дотримання законодавства та притягнення винних до відповідальності, але не вживаючи відповідних заходів фактично допускає бездіяльність. Такий факт бездіяльності, в свою чергу, є підставою для представництва прокуратурою інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції.

Таким чином, прокурором дотримано порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо звернення до компетентного органу до подання позову.

У Рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99 викладено висновок про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Забезпечення дотримання фізичними та юридичними особами вимог законодавства є безумовним інтересом держави.

Із урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Також, Верховний Суд у п.5.6. постанови від 16.04.2019 у справі №910/3486/18 зазначив про необхідність врахування нездійснення позивачем упродовж тривалого часу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах та зробив висновок, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

А тому, керівник Кременецької окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області та Шумської міської ради з віддповідним позовом до Шумського комунального спеціалізованого лісогосподорського та мисливського підприємства "Волинь".

Оцінивши подані прокуратурою докази на предмет належності, допустимості, достовірності, вірогідності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

За змістом п.1 ч.2 ст.19, ч.ч.1,5 ст.86, ст.90 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень. Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього кодексу. Основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Положеннями статті 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Відповідно до п.5 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Таким чином, при вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства факту правопорушення, слід виходити з того, що обов`язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання згаданих обов`язків, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок та пошкодження дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Тобто проявом їх протиправної бездіяльності є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев).

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення норм лісового та природоохоронного законодавства.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у ст.1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст. 1166 Цивільного кодексу України).

Для відшкодування шкоди за правилами ст.1166 Цивільного кодексу України необхідно довести такі елементи: 1)неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; 2) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); 3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; 4) вину особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Частиною 2 статті 19 Лісового кодексу України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Положеннями статті 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

За приписами п.5 ч.1 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

За змістом п.1 ч.2 ст. 105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, в т.ч. у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України (ст.107 Лісового кодексу України).

Згідно п.2.1. Статуту Шумського комунального спеціалізованого лісогосподорського та мисливського підприємства "Волинь", затвердженого рішенням Шумської міської ради від 26.11.2020 № 12 підприємство створене з метою обслуговування та задоволення потреб територіальних громад, користування земельними ділянками лісового фонду, ведення лісового та мисливського господарства, охорони, захисту та відтворення лісів, впровадження в лісогосподарське виробництво нових технологій і передового досвіду, підвищення продуктивності лісів, покращення їх складу і раціонального використання.

З огляду на вказане, підприємство за своїм правовим статусом є постійним лісокористувачем, якому для ведення лісового господарства надано у постійне користування лісові угіддя. Зазначене підтверджується Розпорядженням голови Шумської районної державної адмінстрації Тернопільської області Головатюка Ю.М. №44-од від 08.02.2018 "Про затвердження технічних документацій із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) Шумському комунальному спеціалізованому лісогосподорському та мисливському підприємству "Волинь" Шумської міської ради", які перебувають в його постійному користуванні, на території Великозагайцівської, Васьковецької, Андрушівської, Бриківської, Боложівської, Великодедеркальської, Жолобківської, Кордишівської, Літовищенської, Людвищенської, Матвіївської, Онишковецької, Піщатинської, Підгаєцької, Рохманівської, Суразької, Стіжоцької, Соснівської, Тилявської, Угорської, Шумбарської сільських рад, в межах населених пунктів, згідно з додатком до розпорядження голови районної державної адміністрації №44-од від 08.02.2018. А відповідно до матеріалів справи, а саме за результатами огляду місця події за участі лісничого Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" Рудя В.П. 20.12.2021, встановлено, що незаконна порубка дерез здійснена в лісовому масиві поблизу с. Сураж Кременецького району, а саме у кварталі 61 виділах 11, 12, 15.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів, а саме Шумське комунальне спеціалізоване лісогосподарське та мисливське підприємство "Волинь" у даному випадку. Обов`язок щодо збереження лісових насаджень передбачений також установчими документами Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь".

Так, у відповідності до положень Статуту підприємство створене, зокрема, з метою забезпечення реалізації державної та регіональної політики у сфері охорони, захисту, використання і відтворення лісів. (п. 2.2 Статуту). Основними видами статутної діяльності підприємства є: - користування землями лісового фонду; - ведення лісового господарства; - планування, організація та здійснення заходів по охороні та захисту лісів; - оформлення та видача дозволів (лісових квитків) на проведення рубок, пов`язаних з веденням лісового господарства, інших рубок та очищення від захаращеності; - оформлення та видача дозволів (лісових квитків) на здійснення побічних користувань в лісовому фонді (сінокосіння, випасання худоби, заготівлю деревини соків та живиця, грибів, дикорослих плодів, ягід, горіхів, лікарських рослин, лубу, хвойної лапки тощо); - заготівля та переробка деревини; - заготівля, переробка та реалізація не деревної продукції лісу; - вирощування, заготівля, переробка та реалізація насіння лісових порід; - лісовідновлення та лісорозведення в лісовому фонді; - захисне лісорозведення; - здійснення контролю за користуванням землями лісового фонду, ведення лісового господарства та здійснення побічних користувань в лісі та інше.

Шумське комунальне спеціалізоване лісогосподорське та мисливське підприємство "Волинь" очолює директор, який здійснює керівництво та організовує роботу підприємства, несе персональну відповідальність за результати роботи й здійснення своїх функцій перед міською радою і трудовим колективом. До обов`язків Шумського комунального спеціалізованого лісогосподорського та мисливського підприємства "Волинь" відносяться, зокрема, виконання норм і вимог щодо охорони та захисту лісів, контроль за користуванням землями лісового фонду, ведення лісового господарства (абз. 3, абз. 32 п. 2.2 Статуту).

Таким чином, забезпечення охорони лісів від незаконних порубок та запобігання кримінальним правопорушенням у сфері лісового господарства належать до безпосередньої компетенції Шумського комунального спеціалізованого лісогосподорського та мисливського підприємства "Волинь".

Водночас, відповідачем не вжито будь-яких необхідних та достатніх заходів для забезпечення охорони лісових насаджень від незаконних рубок, що в свою чергу підтверджує протиправність поведінки у формі бездіяльності, яка полягає у незабезпеченні працівниками підприємства належної охорони і захисту лісів від незаконної порубки на підвідомчій території. Подання повідомлення до правоохоронного органу щодо виявлення незаконної порубки не свідчить про вжиття необхідного комплексу заходів щодо охорони лісових насаджень від незаконних порубок, адже вищезазначені норми Лісового кодексу України передбачають обов`язок постійного лісокористувача не виключно фіксування факту незаконної порубки, а саме вжиття комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від незаконних рубок. Разом з цим, працівниками постійного лісокористувача жодних інших дій при виявленні незаконної порубки не вчинено. Вказане однозначно свідчить про невиконання Шумським комунальним спеціалізованим лісогосподарським та мисливським підприємством "Волинь" покладених Лісовим кодексом України обов`язків щодо охорони лісу від незаконних порубок, тобто про його протиправну бездіяльність. Постійний лісокористувач в особі Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" не забезпечило охорону і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території, допустило самовільну рубку лісу третіми особами, чим спричинено матеріальну шкоду лісовому фонду України, що перебуває під охороною держави.

Як обґрунтовано зазначає прокурор, під час здійснення своєї діяльності працівниками Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" виявлено та встановлено факт незаконної порубки 21 дерева породи акація, дуб та граб, були наявні пні незаконно зрізаних дерев. Відповідні матеріали були передані до правоохоронних органів.

Так, органом контролю зафіксовано факт незаконної порубки 21 дерев у кварталі 61 виділах 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", а саме згідно польової перелікової відомості пнів від 13.01.2022 на території кварталу 61 виділ 11 площею 1,1 га виявлено 1 пень дерева породи дуб (сироростучий) з діаметром зрізу 39 см, 1 пень дерева породи акація (сироростуча) з діаметром зрізу 58 см; на території кварталу 61 виділ 12 площею 1,1 га -14 пнів дерев породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 18 см 1 шт., 20 см 2 шт., 22 см 2 шт., 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 27 см 1 шт., 30 см 3 шт., 37 см 1 шт., 38 см 1 шт., 43 см 1 шт., 1 пень дерева породи акація (сироростуча) з діаметром зрізу 38 см; на території кварталу 61 виділ 15, площею 1,1 га 3 пні дерева породи дуб (сироростучий) з діаметрами зрізу 24 см 1 шт., 25 см 1 шт., 28 см 1 шт., та 1 пень дерева породи граб (сироростучий) з діаметром зрізу 27 см.

Згідно із згаданими відомостями від 13.01.2022 заміри пнів незаконно зрубаних дерев проведено вимірювальною рулеткою (свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 23.03.2020 № 0240-d).

У зв`язку із цим, внесено уточнення у польовій переліковій відомості пнів від 13.01.2022 щодо діаметру пня у кварталі 61 виділ 12, а саме позиція 3) діаметр пня 18 см, а не 12 см.

Загальний розмір шкоди згідно із розрахунком уповноваженої особи Державної екологічної інспекції у Тернопільській області відповідно до вимог додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" з врахуванням індексації становить 109 869,44 грн, що також підтверджується висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000554.

Суд, перевіривши відповідні розрахунки розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок незаконної порубки дерев, зазначає, що вони здійснені Державною екологічною інспекцією в Тернопільській області правомірно з урахуванням діаметрів пнів незаконно зрубаних дерев у відповідності до вимог чинного законодавства.

На даний час у вказаному кримінальному провадженні досудове розслідування, жодній особі про підозру не повідомлено. За наявною інформацією шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу залишається невідшкодованою.

Таким чином, внаслідок бездіяльності постійного лісокористувача Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", а саме незабезпечення ефективного комплексу всіх заходів, спрямованих на збереження лісів, незадовільного стану здійснення контролю за охороною та захистом лісів, невжиття заходів із боротьби з незаконними рубками, та порушення лісового законодавства з боку постійного лісокористувача, що є порушенням ст.ст. 89, 90 Лісового кодексу України , оскільки відповідач як постійний лісокористувач не виконав покладених на нього обов`язків, зокрема, із забезпечення охорони і збереження лісів на підвідомчій йому території, розташованій у кварталі 61 виділах 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь", чим спричинено матеріальну шкоду лісовому фонду України, що перебуває під охороною держави.

Відтак, оскільки особу, яка здійснила незаконну порубку дерев під час досудового розслідування кримінального провадження не встановлено, постійний лісокористувач - у кварталі 61 виділів 11, 12, 15 лісових насаджень Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" має понести відповідальність у вигляді відшкодування збитків, завданих інтересам держави.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі №909/976/17, постановах Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №909/1111/16, від 20.08.2018 у справі №920/1293/16, від 23.08.2018 у справі №917/1261/17, 19.09.2018 у справі №925/382/17, 09.12.2019 у справі № 906/133/18, 20.02.2020 у справі № 920/1106/17.

Для покладення на постійного лісокористувача обов`язку з відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу через незабезпечення охорони і збереження лісового фонду на підвідомчій йому території, першочерговим є з`ясування обставини щодо встановлення факту порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, тобто у даному випадку, здійснення незаконної порубки дерев (постанова Верховного Суду від 18.05.2023 у справі № 914/669/22)

Таким чином, Шумське комунальне спеціалізоване лісогосподарське та мисливське підприємство "Волинь" як постійний лісокористувач не забезпечило охорону і збереження лісів, допустило їх незаконну порубку, внаслідок чого навколишньому природному середовищу заподіяно шкоду в розмірі 109 869,44 грн.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та її об`єктивним наслідком - заподіяною шкодою.

Оскільки у спорах про відшкодування шкоди вина відповідача презюмується, тому саме відповідач мав довести відсутність його вини у заподіянні шкоди.

Відповідач не надав допустимих, належних і достатніх доказів забезпечення належного виконання всіх заходів, направлених на збереження лісу, лісових насаджень, в їх сукупності, з метою уникнення випадків незаконної порубки дерев.

Сам факт звернення 03.12.2021 із заявою до СВ Кременецького РВП ГУ НП в Тернопільській області директором Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" про те, що 16.11.2021 невідома особа, перебуваючи у лісовому масиві, а саме у кварталі 61 виділах 10, 11, 12, 15, який не відноситься до природно-заповідного фонду, здійснила незаконну порубку дерев породи акація, дуб та граб у кількості 21 шт., чим заподіяла підприємству істотну шкоду та внесення відомостей 03.12.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початок досудового розслідування кримінального провадження № 0000554 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, пов`язаного з незаконною порубкою дерев, не звільняє від відповідальності відповідача, оскільки господарське правопорушення має свої самостійні елементи, котрі визначаються нормами господарського, в тому числі природоохоронного законодавства.

На підставі усього вищевикладеного, вимоги прокуратури є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 статті 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Сало проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Судовий збір.

Згідно ч.1 ст.123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Суд зазначає, що частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зазначений позов до господарського суду окружною прокуратурою подано в електронній формі. Таким чином, за подання до господарського суду в електронній формі вказаної позовної заяви Тернопільською обласною прокуратурою із застосуванням відповідного коефіцієнта пониження ставки судового збору сплачено 2 422,40 грн (3028*0,8), що підтверджується платіжною інструкцією №2227 від 28.11.2024.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача.

З врахуванням п.1 ч.4 ст.129 Господарського процесуального кодексу України, задоволення позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача понесені витрати, пов`язані зі сплатою судового збору на суму 2 422,40 грн, на користь Тернопільської обласної прокуратури.

Витрати на правову допомогу.

Витрати на правову допомогу учасниками справи не заявлялись.

Керуючись ст.ст.73, 74, 76-79, 91, 123, 129, ст.ст.236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ

1.Позов задовольнити.

2.Стягнути з Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" (Тернопільська область, м. Шумськ, вул. Заводська, 1-А, 47101, ) шкоду у сумі 109 869,44 гривень, завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, до спеціального фонду місцевого бюджету Шумської міської територіальної громади Кременецького району Тернопільської області (47101, Тернопільська область, м. Шумськ, вул. Українська, 59, ): отримувач Головне управління казначейства у Тернопільській області/тг м. Шумськ, , рахунок UА0019703, ККД 24062100 "Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності", з подальшим перерозподілом до бюджетів відповідних рівнів.

3.Стягнути з Шумського комунального спеціалізованого лісогосподарського та мисливського підприємства "Волинь" (Тернопільська область, м. Шумськ, вул.Заводська, 1-А, 47101, ) на користь Тернопільської обласної прокуратури (ідентифікаційний код одержувача 02910098, р/ р UA0004091 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, код економічної класифікації видатків бюджету 2800 (Тернопільська обласна прокуратура, м. Тернопіль, вул. Листопадова, 4), сплачений судовий збір в сумі 2 422,4 гривень.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

4. Копію рішення надіслати:

-керівнику Кременецької окружної прокуратури Тернопільської області Штурмі Наталії Василівні (до Електронного кабінету підсистеми ЄСІКС "Електронний Суд");

-Кременецькій окружній прокуратурі Тернопільської області (до Електронного кабінету підсистеми ЄСІКС "Електронний Суд");

-позивачу-1 (до Електронного кабінету підсистеми ЄСІКС "Електронний Суд");

-позивачу-2 (до Електронного кабінету підсистеми ЄСІКС "Електронний Суд")

-відповідачу (до Електронного кабінету підсистеми ЄСІКС "Електронний Суд").

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне рішення складено та підписано: 08 травня 2025 року.

Суддя С.О. Хома