ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2025 Справа № 917/2156/24

Господарський суд Полтавської області у складі судді Дмитра Сіроша, за участю секретаря судового засідання Марії Данько, розглянув у порядку загального позовного провадження справу за позовом

Комунального підприємства Полтавської обласної ради "Полтававодоканал", вул. Пилипа Орлика, 40-а, м. Полтава,36000

до Товариства з обмеженою відповідальністю "БМК Спецбудгруп", вул. Мирного Панаса, буд. 11, оф. 2/1, м. Київ, 01011

про стягнення суми основного боргу, 3 % річних, пені та розірвання договору

за участю представників сторін:

від позивача: Пономаренко Оксана

від відповідача: Занудін Сергій

Обставини справи: Комунальне підприємство Полтавської обласної ради "Полтававодоканал" звернулося з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "БМК Спецбудгруп", в якому просить:

- розірвати договір підряду № 01/07/22-БМ від 01.07.2022 по об`єкту «Аварійно - ремонтні роботи капітального характеру на ділянці самопливного каналізаційного колектору Д600 мм з-ду «Знамено» від ж/б № 74 до ж/б № 84 по вул. Київське шосе в м. Полтава»;

- стягнути на користь КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ» (адреса: 36000, м. Полтава, вул. Пилипа Орлика, 40-а, ) з Товариства з обмеженою відповідальністю «БМК СПЕЦБУДГРУП» () 1 486 840.25 грн передплати, інфляційні втрати у розмірі 274 885,95 грн та 3 % річних у розмірі 96318,40 грн на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 в ПАТ «МТБ БАНК», МФО 328168, .

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «БМК СПЕЦБУДГРУП» порушила взяті на себе зобов`язання за Договором і станом на сьогодні відповідачем так і не виконані роботи за договором підряду № 01/07/22-БМ від 01.07.2022. Термін виконання зобов`язання - 04.09.2022. З огляду на що позивач просить стягнути передоплату, перераховану на користь відповідача, у розмірі 1 486 840,25 грн, інфляційні втрати у розмірі 274 885,95 грн та 3 % річних у розмірі 96318,40.

Відповідач у відзиві на позов (вх. № 63 від 03.01.2025) проти позову заперечує, посилаючись на те, що Календарним графіком виконання робіт передбачено їх завершення 04.09.2022, проте у зв`язку з тим, що Замовник не передав Підряднику будівельний майданчик «фронт робіт» відповідно до умов Договору, роботи були завершені після 04.09.2022. Замовник порушив пункт 6.5. Договору, в якому передбачено обов`язок Замовника передати Підряднику «фронт робіт» по акту прийому-передачі. У додатках до цього позову відсутній відповідний акт.

Також відповідач зазначає, що 28.10.2022 на електрону пошту позивача (Замовника) - КП Полтававодоканал (Антонович Максим - начальника ПТО КП ПОР «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ») направлялися наступні документи про виконання робіт за Договором:

1. АКТ № 1 про приймання виконаних будівельних робіт Форма № КБ-2в;

2. Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати Форма № КБ-3;

3. Підсумкова відомість ресурсів Об`єкт: Аварійно-ремонтні роботи капітального характеру на ділянці самопливного каналізаційного колектору Д600мм (витрати - за прийнятими нормами) Звітний період 1 (жовтень 2022 року). Про направлення документів, неодноразово у телефонному порядку, повідомлено працівників КП ПОР «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ» а саме Антоновича Максима - начальника ПТО КП ПОР «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ». Відповідно до умов Договору Замовник не повертав ці документи на доопрацювання, не надавав своїх зауважень.

Крім того, відповідач вказує, що доводи позивача про те, що у вересні 2022 року підрядник (ТОВ «БМК СПЕЦБУДГРУП») попередньо не повідомивши замовника (КП ПОР «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ»), провів роботи по укладанню трубопроводу Д500мм методом горизонтально-направленого буріння без присутності уповноваженого представника від замовника», не відповідають дійсності. Стверджує, що представники Замовника викликались та були присутні під час пілотного буріння 30.09.2022, а саме: ОСОБА_1 , майстер служби каналізаційних мереж та ОСОБА_2 , начальник ПТО КП ПОР «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ».

Отже, Товариство з обмеженою відповідальністю «БМК Спецбудгруп» належним чином виконало умови Договору.

Позивач у відповіді на відзив (вх. № 220 від 09.01.2025) заперечує проти доводів відповідача, посилаючись на те, що КП ПОР «Полтававодоканал» як замовник перерахував аванс у розмірі 1 486 840,25 грн платіжним дорученням № 11147 від 01.07.2022 у вказаний в умовах Договору строк. ТОВ «БМК СПЕЦБУДГРУП» отримало вказані кошти, проте в першу чергу не підтвердило цільове використання коштів на придбання матеріалів проміжним актом-звітом, і вже по цьому не підтвердило Актами виконання робіт, не виконавши таким чином умов Договору. У відзиві на позовну заяву відповідач визнає ці порушення, зокрема порушення календарного графіку будівництва (додаток № 3 до Договору). Звертає увагу суду на той факт, що відповідач, попри те, що не отримав будівельний майданчик («фронт робіт»), документ, який фактично дає можливість почати виконання цих робіт), все ж таки вчинив дії, спрямовані на виконання умов цього договору, тобто знав і бажав настання правових наслідків виконання умов цього Договору. Крім того, у договорі та у календарному графіку будівництва не передбачено конкретного строку виконання зобов`язання замовника щодо передачі цього документу підряднику. Позивач підготував належним чином акт прийому-передачі фронту робіт за договором, проте не встиг передати його підряднику, оскільки той вже розпочав роботи на об`єкті без дозволу позивача. Отже, відповідач дав вагомі підстави вважати, що потреба у передачі цього документу із початком робіт відпала.

Щодо порядку здачі виконаних робіт підрядником, позивач зазначає, що пунктом 6.18 Договору передбачено обов`язок підрядника здавати фактично виконані об`єми робіт у певний спосіб, а саме, попередити за 24 години та узгодити дату зустрічі та огляду виконаних робіт. Тільки у разі дотримання вказаного порядку відповідач може надавати на підпис акти виконаних робіт, складених за формою КБ-2в, КБ-3. Оскільки вказаного порядку відповідач не дотримався, то доводи відповідача щодо надання на підпис акту № 1 форми № КБ-2в, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми № КБ-3, підсумкової відомості ресурсів по об`єкту Аварійно-ремонтні роботи капітального характеру на ділянці самопливного каналізаційного колектору Д600 мм (витрати - за прийнятими нормами) Звітний період 1 (жовтень 2022 року) не можна вважати такими, що спростовують аргументи позовної заяви, а не підписання позивачем вказаних документів є правомірним. Крім того, належних доказів направлення вказаних документів до відзиву не долучено.

Щодо присутності представників замовника під час пілотного буріння позивач вказує, що по-перше, ОСОБА_3 не займає та не займав на той час посаду «майстер служби каналізаційних мереж». По-друге, відповідач не надав належних і допустимих доказів того, що саме вказані у відзиві особи були присутні на об`єкті саме 30.09.2022. По-третє, доказів того, що відповідач викликав уповноважених осіб позивача в тому порядку, як того вимагає спірний договір відповідачем не надано.

Також, позивач наголошує, що відповідачем у відзиві не оспорюється сума заборгованості та нарахування штрафних санкцій за договором. Станом на сьогодні відповідачем так і не виконані роботи за договором підряду № 01/07/22-БМ від 01.07.2022. Відтак, відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за вказаним Договором.

03.03.2025 від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів у справі (вх. № 2799), в якому просить визнати поважними причини неподання ТОВ «БМК Спецбудгруп» у строк, встановлений статтею 80 Господарського процесуального кодексу України наступних доказів у справі № 917/2156/24:

- заяви свідка ОСОБА_4 від 27.02.2025, заява свідка ОСОБА_5 від 27.02.2025;

- долучити до матеріалів справи № 917/2156/24 наступні докази: заяву свідка ОСОБА_4 від 27.02.2025, заяву свідка ОСОБА_5 від 27.02.2025. Суд задовольнив зазначене клопотання.

01.05.2025 позивач подав клопотання (вх. № 5790) про долучення до матеріалів справи № 917/2156/24 письмових пояснень стосовно інформації, викладеної в заявах свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

Представник відповідача в судовому засідання заперечив проти задоволення зазначеного клопотання, посилаючись на відсутність правових підстав для подання доказів на стадії судових дебатів.

Суд розцінив подані позивачем пояснення як заяву по суті спору.

Згідно зі статтею 161 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом (частина 1).

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (частина 2).

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 3).

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи (частина 4).

Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним (частина 5).

Пунктами 7, 8 частини 1 статті 183 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Отже, при розгляді справи в порядку загального позовного провадження докази, заяви та клопотання подаються сторонами та вирішуються судом на стадії підготовчого провадження, у встановлені законом або судом строки.

Проте ухвалою Господарського суду Полтавської області від 21.01.2025 закрито підготовче провадження у справі № 917/2156/24 та призначено справу до судового розгляду по суті на 10:00 05.03.2025.

Відповідно до статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Заяви, скарги, документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З огляду на викладене суд залишає без розгляду пояснення позивача.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 09.12.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду й відкрив провадження у справі № 917/2156/24; постановив справу розглядати у порядку загального позовного провадження; призначив підготовче засідання у справі на 14:50 21.01.2025.

03.01.2025 від відповідача надійшов відзив на позов (вх. № 63).

09.01.2025 від відповідача надійшла відповідь на відзив (вх. № 220).

21.01.2025 від позивача надійшло клопотання (вх. № 785 від 21.01.2025) про проведення підготовчого засідання без участі представника позивача. Проти закриття підготовчого засідання та переходу до розгляду справи по суті не заперечує.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 21.01.2025 суд закрив підготовче провадження у справі № 917/2156/24 та призначив справу до судового розгляду по суті в засіданні суду на 10:00 05.03.2025.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 05.03.2025 суд визнав поважними причини неподання ТОВ «БМК Спецбудгруп» у строк, встановлений статтею 80 Господарського процесуального кодексу України доказів. Задовольнив клопотання відповідача про долучення доказів у справі № 917/2156/24 (вх. № 2799 від 03.03.2025). Долучив до матеріалів справи заяву свідка ОСОБА_4 від 27.02.2025, заяву свідка ОСОБА_5 від 27.02.2025. Рекомендував позивачу надати письмові пояснення з урахуванням поданих відповідачем доказів - заяв свідків та відклав розгляд справи по суті на 16.04.2025 11:00.

Представник відповідача в судовому засіданні, яке відбулося в режимі відеоконференції, заявив клопотання про відкладення розгляду справи по суті для підготовки до судових дебатів.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 16.05.2025 суд задовольнив клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи по суті та відклав розгляд справи по суті на 11:30 01.05.2025.

У судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення та повідомлено про термін виготовлення повного рішення.

Розглянувши матеріали справи, суд

УСТАНОВИВ:

01.07.2022 КОМУНАЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ» (Замовник, позивач) та Товариство з обмеженою відповідальністю «БМК СПЕЦБУДГРУП» (Підрядник, відповідач) уклали Договір підряду № 01/07/22-БМ по об`єкту: «Аварійно-ремонтні роботи капітального характеру на ділянці самопливного каналізаційного колектору Д600 мм з-ду «Знамено» від ж/б № 74 до ж/б № 84 по вул. Київське шосе в м. Полтава».

Відповідно до пункту 1.1 розділу 1 Предмет Договору, Підрядник зобов`язується, згідно затвердженого календарного графіку, при умові отримання авансу в повному розмірі, відповідно до пункту 4.3. цього Договору, виконати роботи по об`єкту: «Аварійно-ремонтні роботи капітального характеру на ділянці самопливного каналізаційного колектору Д600 мм з-ду «Знамено» від ж/б № 74 до ж/б № 84 по вул. Київське шосе в м. Полтава», а Замовник - прийняти і оплатити їх.

Згідно з пунктом 1.3. Договору, обсяг виконання робіт - до повного фактичного виконання. Пунктом 3.1 розділу 3 Ціна Договору, визначено, що договірна ціна є динамічна і складає суму 2 973 680,50 грн з ПДВ.

Відповідно до пункту 4.3. Договору, «Замовник» протягом 10 робочих днів з дати підписання договору, при умові наявності достатньої кількості коштів на банківському рахунку, перераховує Підряднику аванс, у розмірі до 50 % договірної ціни договору, що вказана у пункті 3.1 договору, на придбання матеріалів та обладнання для виконання робіт за договором. Підрядник, протягом 60 робочих днів з дня надходження коштів авансу, підтверджує Замовнику їх цільове використання проміжним актом-звітом про використання коштів за призначенням.

Згідно з пунктом 5.1 Договору, Підрядник розпочинає виконання робіт: протягом 5 календарних днів після отримання авансу у повному розмірі, відповідно до пункту 4.3. Договору.

Відповідно до пункту 4.4. Договору, розрахунки за виконані роботи проводяться поетапно, проміжними платежами по мірі виконання робіт на підставі документів про обсяги виконаних робіт та їх вартість: довідки про вартість виконаних робіт (форма № КБ-3), актів виконаних робіт (форма КБ-2в), до яких додаються копії видаткових накладних на придбані матеріали, вироби, обладнання, послуги машин та механізмів, та інші розрахунки. Оплата виконаних робіт, проводиться протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту затвердження (підписання) Актів виконаних робіт (відповідного етапу, виду робіт).

Пунктом 4.6. Договору визначено, що Підрядник передає Замовнику підготовлені акти виконаних робіт для підписання, протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту виконання робіт (відповідного виду/етапу/частини).

КП ПОР «Полтававодоканал» як Замовник перерахував аванс у розмірі 1 486 840,25 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 11147 від 01.07.2022.

ТОВ «БМК СПЕЦБУДГРУП» отримало вказані кошти, проте як стверджує позивач, не підтвердило цільове використання коштів на придбання матеріалів проміжним актом-звітом, також не підтвердило Актами виконання робіт, не виконавши таким чином умов вказаного Договору.

Відповідно до пункту 5.2 Договору, закінчення робіт відповідно до календарного графіку будівництва (додаток № 3 до Договору), при умові отримання авансу у повному розмірі, відповідно до пункту 4.3. Договору. До даного строку Підрядник зобов`язаний закінчити виконання робіт згідно з договором, підписати останній Акт виконаних робіт (форму КБ-2в, форму КБ-3), звільнити об`єкт за договором від залишків будівельних матеріалів, виробів, механізмів, будівельного сміття, риштувань та передати Замовнику виконавчу документацію, копії наступних документів: паспорти, сертифікати на матеріали тощо. Отже, відповідно до графіку виконання робіт мало бути завершено 04.09.2022.

0610.2022 позивач звернувся з листом (вих. № 2/3157) до відповідача з проханням надати письмову інформацію про причини проведення робіт по укладанню трубопроводу Д500мм без присутності представника Замовника. Як зазначає позивач, на вказаний лист відповіді КП ПОР «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ» не отримало.

15.12.2022 позивач отримав лист від ТОВ «БМК СПЕЦГРУП» (вих. № 0912/2022 від 12.12.2022) з проханням продовжити строк дії Договору на лютий - березень 2023 року.

Позивач листом за вих. № 2/62 від 05.01.2023, повідомив відповідача, що немає намірів продовжувати дію Договору, оскільки роботи безпідставно не виконуються.

Позивач стверджує, що відповідачем не виконані роботи за Договором підряду № 01/07/22-БМ від 01.07.2022.

Згідно з даними бухгалтерії КП ПОР «ПОЛТАВАВОДОКАНАЛ», станом на момент подачі цього позову у ТОВ «БМК СПЕЦБУДГРУП» наявна заборгованість у розмірі 1 486 840,25 грн, оскільки спірна сума/передплата не підтверджена проміжними актами-звітами про використання коштів за призначенням відповідно до умов Договору. Жодних документів на підтвердження зворотного підрядник (відповідач) позивачу не надав.

Відтак, як вважає позивач, відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за Договором, що є істотним порушенням умов цього Договору та підставою для його розірвання та повернення передоплати.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням правових підстав позову, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з частиною 2 статті 849 Цивільного кодексу України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Згідно з частиною 3 статті 849 Цивільного кодексу України, якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Водночас частиною 4 статті 849 Цивільного кодексу України передбачено право замовника у будь-який час та за будь-яких обставин відмовитись від договору. Однак у цьому разі така відмова може мати наслідком для замовника: обов`язок сплатити кошти за виконану частину роботи та відшкодувати збитки підряднику.

Крім того, статтею 853 Цивільного кодексу України передбачено порядок прийняття замовником роботи, виконаної підрядником.

Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Відповідно до статті 852 Цивільного кодексу України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором.

За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

В обґрунтування позову позивач стверджує, що відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за Договором, що є істотним порушенням умов цього Договору та підставою для його розірвання.

Проте при зверненні з цим позовом до суду позивач не надав висновок експертизи на підтвердження обсягу виконаної відповідачем роботи за Договором або її невиконання у повному обсязі; жодна із сторін в процесі розгляду справи не зверталась до суду з клопотанням про призначення експертизи судом.

Тобто матеріали справи не містять доказів невиконання робіт відповідачем в повному обсязі.

Також матеріали справи не містять доказів звернення позивача до ТОВ «БМК СПЕЦГРУП» з пропозицією розірвати договір та не містять повідомлення про відмову від договору в порядку статті 849 Цивільного кодексу України.

Щодо вимог про розірвання Договору слід зазначити наступне.

Так, за загальним правилом, визначеним у частині першій статті 651 Цивільного кодексу України, що кореспондується з приписами статті 188 Господарським кодексом України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. При цьому, розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускається, якщо інше не передбачено законом або договором.

Згідно з частиною другою статті 651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Отже, йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору. Істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. У такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої статті 651 Цивільного кодексу України. Іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. Водночас, йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору. Вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона (Наведена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 910/2683/19, від 17.03.2020 у справі № 911/1102/19, від 07.08.2018 у справі № 910/22259/17, від 14.08.2018 у справі № 910/22454/17, від 28.08.2018 у справі № 910/20932/17, від 02.10.2018 у справі № 910/21033/17, від 16.10.2018 у справі № 910/3568/18, від 19.02.2019 у справі № 910/4427/18, від 03.12.2019 у справі № 910/5001/19).

Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Оціночне поняття істотного порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття - «значної міри» позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Отже, розглядаючи відповідну справу та застосовуючи частину другу статті 651 Цивільного кодексу України підлягають встановленню судом та доказуванню позивачем (враховуючи принцип змагальності в господарському процесі) обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача і заперечення відповідача, зокрема щодо існування саме істотного порушення договору та якими доказами таке істотне порушення підтверджується; суду належало перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Суд звертає увагу на існування сталої практики Верховного суду відносно критеріїв визначення «істотного порушення» при застосуванні положень статей 651 та 652 Цивільного кодексу України, які встановлюють підстави зміни або розірвання договору, а також на те, що вони є загальними для усіх майнових правовідносин, а, отже, вказані висновки повинні враховуватись судами під час вирішення аналогічних спорів (Близька за змістом правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 26.01.2021 у справі № 916/1655/18).

Відповідно до пункту 11.10 договору Замовник може припинити дію цього договору за наявності таких обставин:

- банкрутство Підрядника;

- відставання з вини Підрядника від терміну виконання робіт більше, ніж на 15 (п`ятнадцять) календарних днів.

У позові позивач не зазначав про виявлені ним недоліки, які є істотним порушенням умов Договору, які неможливо усунути та є підставою для розірвання Договору. Зокрема в позові лише зазначено про невиконання відповідачем зобов`язань за договором у строк до 04.09.2022 та станом на даний час.

Надані відповідачем акти № 1 форми № КБ-2в, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми № КБ-3, підсумкової відомості ресурсів по об`єкту Аварійно-ремонтні роботи капітального характеру на ділянці самопливного каналізаційного колектору Д600 мм (витрати - за прийнятими нормами) Звітний період 1 (жовтень 2022 року) позивачем не підписані.

Відповідач у відзиві на позов (вх. № 63 від 03.01.2025) не заперечує той факт, що Календарним графіком виконання робіт передбачено їх завершення 04.09.2022. Проте стверджує, що у зв`язку з тим, що Замовник не передав Підряднику будівельний майданчик «фронт робіт» відповідно до умов Договору, роботи були завершені після 04.09.2022. Тобто саме Замовник (позивач у справі) порушив пункт 6.5. Договору, в якому передбачено обов`язок Замовника передати Підряднику «фронт робіт» по акту прийому-передачі. Зазначений акт не був поданий до суду разом з позовом.

У відповіді на відзив (вх. № 220 від 09.01.2025) позивач не заперечує зазначений факт. Зокрема зазначає: «Позивач підготував належним чином акт прийому-передачі фронту робіт за договором, проте не встиг передати його підряднику, оскільки той вже розпочав роботи на об`єкті без дозволу позивача. Отже, відповідач дав вагомі підстави вважати, що потреба у передачі цього документу із початком робіт відпала».

Позивач не довів факту існування істотного порушення відповідачем Договору підряду та не надав доказів на підтвердження істотного порушення Договору.

Суд, дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, надавши оцінку укладеному Договору та врахувавши наведену практику Верховного Суду та Верховного Суду України, зокрема, з посиланням на висновки викладені у постановах Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 910/21148/17, від 15.05.2019 у справі № 913/422/18, від 29.04.2021 № 916/3904/19 а також положення норм законодавства, що регулюють порядок розірвання договору за рішенням суду за ініціативою однієї зі сторін, дійшов висновку, що позивач не довів обставин, які передбачали б можливість розірвання укладеного Договору з підстав, заявлених позивачем у позові та які б свідчили про істотність порушення відповідачем умов Договору в розумінні частини другої статті 652 Цивільного кодексу України.

Як убачається з позовної заяви предметом спору у цій справі є, зокрема, стягнення 1 486 840,25 грн авансу (попередньої оплати).

Аванс (попередня оплата) - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за товар який має бути поставлений, за роботи, які мають бути виконані. При цьому аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила, лише у випадку невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 918/631/19, постанова Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 910/12382/17).

Згідно з частиною 1 статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. В силу вимог частини 1 статті 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «БМК СПЕЦБУДГРУП» порушила взяті на себе зобов`язання за Договором і станом на сьогодні відповідачем так і не виконані роботи за договором підряду № 01/07/22-БМ від 01.07.2022. Термін виконання зобов`язання - 04.09.2022. З огляду на що позивач просить розірвати договір та стягнути аванс, перерахований відповідачеві на виконання умов договору.

Проте відповідно до пункту 6.2 договору Замовник має права здійснювати у будь-який час , не втручаючись господарську діяльність Підрядника, технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконаних робіт.

Згідно з пунктом 6.3 договору замовник має право вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущення підрядником порушень при виконанні робіт, своїми силами.

Відповідно до пункту 6.6 договору Замовник зобов`язаний негайно повідомити Підрядника про виявлені недоліки в роботі.

Отже, договором № 01/07/22-БМ від 01.07.2022 не передбачено такого способу захисту прав замовника, в разі порушення умов договору підрядником, як повернення авансового платежу.

КГС ВС у постанові від 02.02.2022 у справі № 922/3961/20 висловив наступну правову позицію:

« 5.15. З аналізу статті 849 Цивільного кодексу України вбачається, що вказана стаття встановлює три окремі (самостійні) підстави для відмови замовника від договору підряду та, відповідно, різні правові наслідки такої відмови.

5.16. Так, частинами другою, третьою наведеної статті передбачено право замовника на відмову від договору підряду лише за наявності конкретно визначених законодавством умов. При цьому наслідком такої відмови є виникнення саме у Замовника права вимагати відшкодування збитків з підрядника.

Натомість частина четверта зазначеної статті встановлює безумовне право замовника відмовитися від договору (без будь-яких причин та умов), але з обов`язком саме замовника виплатити підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувати підряднику збитки, завдані розірванням договору.

5.17. Законність відмови замовника від договору підряду на підставі частини другої статті 849 Цивільного кодексу України у разі недоведення порушень умов договору підряду з боку підрядника не може бути виправдана безумовним правом замовника відмовитися від договору підряду на підставі частини четвертої наведеної статті».

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 16.03.2020 у справі № 910/2051/19, від 13.09.2019 у справі № 911/1433/18, від 18.11.2021 у справі № 915/212/20.

Також Верховний Суд у постанові від 20.06.2019 у справі № 922/2982/18 зробив наступний правовий висновок: « 15. Системний аналіз статей 5, 14, 46 (частина 3), 162 (частина 3 пункти 4-5) ГПК України дозволяє зробити висновок про те, що законодавець надав виключно особі право на звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів та обмежив суд у повноваженнях щодо розгляду справи в межах визначеного особою предмету спору та на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом відповідно до існуючих процесуальних норм. Надання суду права на ефективний судовий захист прав та інтересів особи згідно зі статтею 5 ГПК України обмежено тими способами захисту, які визначені законом або договором і відійти від цього суд може тільки з врахуванням заявленої позовної вимоги, якщо законом або договором не визначено способів захисту цивільних прав та інтересів, які були б ефективними. Законодавець обмежив особу щодо можливості зміни підстав або предмету позову в одному позовному провадженні як часовими рамками (до закінчення підготовчого судового засідання у справах звичайного позовного провадження та не пізніше п`яти днів до початку першого судового засідання у справах спрощеного провадження), так виключив можливість зміни позивачем предмету та підстав позову в одній справі.

Отже, якщо спеціальними нормами законодавства передбачено певні способи захисту прав та інтересів сторін договору підряду, однак одна із сторін обрала предметом спору таку вимогу, яка не відповідає способам захисту прав та інтересів сторін за договором підряду, визначеним законодавством та не передбаченим умовами укладеного договору підряду, суд не вправі за власною ініціативою вжити інших способів захисту, оскільки це матиме наслідком втручання суду в предмет та підстави позову, їх зміну за рішенням суду, а не сторони договору (позивача).

18. Дослідивши предмет та підстави позову у даній справі, суди дійшли висновку про те, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав та інтересів, оскільки відповідно до частин 2, 4 статті 849 Цивільного кодексу України за договором підряду прямо передбачено такий спосіб захисту прав та інтересів замовника, як зобов`язання підрядника вчинити певні дії у випадку порушення строків виконання зобов`язань, або стягнути завдані порушенням зобов`язань збитки, якщо замовник відмовився в односторонньому порядку від договору.

Досліджуючи правові підстави для повернення авансу з підрядника за порушення строків виконання договору підряду, що було визначено як предмет спору в даній справі, суди дійшли висновку про те, що обраний позивачем спосіб захисту його майнових прав та інтересів не відповідає способам захисту, передбаченим законодавцем за договором підряду, а умовами договору підряду також не передбачено можливості повернення авансу, якщо підрядником порушено строки виконання робіт».

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту, оскільки умовами договору не передбачено можливості повернення попередньої оплати (авансу), що є самостійною підставою для відмови в позові.

Позовні вимоги про стягнення інфляційних у розмірі 274 885,95 грн та 3 % річних у розмірі 96318,40, також не підлягають задоволенню, як похідні вимоги від основної вимоги - про повернення передоплати.

На підставі викладено суд дійшов висновку про відмову в позові.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача.

Керуючись статтями 129, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Східного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 12.05.2025.

Суддя Дмитро Сірош