УХВАЛА

про відкладеня підготовчого засідання

м. Київ

12.05.2025Справа № 910/3727/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Капцової Т.П., за участю секретаря судового засідання Баринової О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи № 910/3727/25

за позовом Чернівецької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Ставчанської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області

до Чернівецької обласної військової адміністрації

про припинення володіння гідротехнічними та протиерозійними спорудами, шляхом виключення відомостей в державному реєстрі прав на нерухоме майно

За участі представників:

від прокуратури: Вівдиченко О.І.;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Чернівецька обласна прокуратура в інтересах держави в особі Ставчанської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області звернулася до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Чернівецької обласної військової адміністрації, у якій просить суд припинити володіння Чернівецької обласної військової адміністрації гідротехнічними та протиерозійними спорудами: дамбою (гребля) № 1 довжиною 176,21 метри; дамбою (гребля) № 2 довжиною 103,94 метри; дамбою (гребля) № 3 довжиною 89,5 метри, що розташовані на земельній ділянці за кадастровим номером :02:002:0232 та знаходяться за адресою: Чернівецька область, Чернівецький район, с.Южинець, вул.Польова, буд.5, шляхом виключення відомостей в Державному реєстрі прав на нерухоме майно, що містяться в реєстраційній справі 200, про дамбу (гребля) № 1 довжиною 176,21 метри; дамбу (гребля) № 2 довжиною 103,94 метри; дамбу (гребля) № 3 довжиною 89,5 метри.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що майно колективних сільськогосподарських підприємств, що не підлягало паюванню (дамба (гребля) № 1 довжиною 176,21 метри; дамба (гребля) № 2 довжиною 103,94 метри; дамба (гребля) № 3 довжиною 89,5 метри), повинно було безоплатно передатися до комунальної власності. Відсутність заходів щодо передачі гідротехнічних споруд у комунальну власність не наділяло обласні державні адміністрації правом реєструвати за собою таке майно, а тому така реєстрація здійснена всупереч вимог законодавства. Крім того прокурор зазначає, що спірне майно не є об`єктом державної реєстрації прав, позаяк є гідротехнічною спорудою, яка не може бути окремим об`єктом права власності, оскільки є приналежністю (складовою частиною водойми) та слідує за головною річчю. Приналежність до головної речі самостійно не реєструється, як окремий об`єкт нерухомого майна. При цьому водний об`єкт не може бути відокремлений від земельної ділянки та бути самостійним (окремо від земельної ділянки, на якій він розташований) об`єктом прав та обов`язків, а право розпоряджатись водним об`єктом належить власнику земельної ділянки, на якій розташований цей водний об`єкт. Зважаючи на викладене, такий об`єкт як гідротехнічна споруда ставка є інженерної спорудою та нерозривно пов`язана із землею і призначена для управління водними ресурсами, тобто її функціонування без існування водного об`єкту та її переміщення в інше місце неможливо без його знецінення та зміни призначення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.03.2025 позовну заяву було залишено без руху, встановлено прокурору строк і спосіб усунення недоліків.

07.04.2025 та 08.04.2025 від прокурора надійшли заяви про усунення недоліків, розглянувши які суд вважає за можливе відкрити провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 12.05.2025 та, серед іншого, встановлено сторонам строки для подання ними відповідних заяв по суті справи.

22.04.2025 від ОСОБА_1 надійшла заява про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

28.04.2025 від відповідача надійшла заява про затвердження мирової угоди.

07.05.2025 від прокуратури надійшли заперечення проти заяви ОСОБА_1 про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

12.05.2025 від позивача надійшли заперечення проти заяви ОСОБА_1 про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, а також клопотання про розгляд справи без участі відповідача та затвердження мирової угоди.

12.05.2025 від ОСОБА_1 надійшла заява, в якій заявником зазначено, що укладення мирової угоди в цій справі суперечить закону.

12.05.2025 від прокуратури надійшла заява про відсутність заперечень щодо затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі.

У підготовче засідання 12.05.2025 з`явився представник прокуратури, представники інших учасників справи не з`явились.

У підготовчому засіданні 12.05.2025 суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до пунктів 1 - 3, 6 частини 1 статті 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з пунктом 2, 4 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду; вирішує питання про вступ у справу інших осіб.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд зазначає наступне.

За приписами частин 1, 3 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Заява ОСОБА_1 мотивована тим, що їй на праві власності належить нерухоме майно, розташоване по АДРЕСА_1 , що знаходиться на земельній ділянці за кадастровим номером :02:002:0232, а саме на схилі гідротехнічної споруди (греблі) № 1 довжиною 176,21 метри, що є предметом спору в цій справі. Враховуючи викладене, заявник доводить, що прийняття рішення в цій справі про виключення відомостей з Державного реєстру прав на нерухоме майно на гідротехнічні споруди по АДРЕСА_1 призведе до порушення його прав та інтересів на отримання їх в користування від належного розпорядника, а також невизначеності і прогалин щодо обліку відомостей про їх власника в реєстрі.

Водночас суд погоджується з доводами прокуратури та позивача про те, що спір у цій справі стосується об`єктів нерухомого майна - гідротехнічних споруд, а не належної ОСОБА_1 будівлі чи бажаної нею земельної ділянки. Отже, рішення в цій справі не вплине на права або обов`язки ОСОБА_1 щодо однієї із сторін, а також не призведе до скасування права власності останньої на належне їй майно на земельній ділянці за кадастровим номером :02:002:0232.

Згідно з частиною 7 статті 46 Господарського процесуального кодексу України сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

За приписами частин 1, 2 статті 192 Господарського процесуального кодексу України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, якщо мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Суд відзначає, що подана на затвердження суду мирова угода подана в копії та не містить підписів (у тому числі електронних) осіб, що її уклали.

Крім того, зі змісту мирової угоди вбачається, що від імені Чернівецької обласної державної адміністрації (обласної військової адміністрації) її підписано Олександром Янковим, проте в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження наявності у цієї особи повноважень на вчинення відповідних дій.

Зважаючи на викладене, суд позбавлений можливості розглянути дану мирову угоду.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Зважаючи на неможливість вирішення питань, визначених частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, у даному підготовчому засіданні, суд дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання.

Керуючись статтями 177, 183, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

2. Відкласти підготовче засідання на 26.05.25 об 11:30 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 18 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.П. Капцова