УХВАЛА

м. Київ

13.05.2025Справа № 910/10832/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про погодження строку для проведення судової експертизи, у строк понад 90 днів, уточнення виду експертизи та надання додаткових матеріалів у справі №910/10832/24

За позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Грінвіль Парк Київ»

до Приватного акціонерного товариства «АБС-УКР»

та Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінвіль Сервіс»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Касандрович Тетяна Олексіївна

про скасування державної реєстрації права власності та усунення перешкод у користуванні майном

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Грінвіль Парк Київ» (далі - заявник) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «АБС-УКР» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінвіль Сервіс» про:

- скасування державної реєстрації права власності за Приватним акціонерним товариством «АБС-УКР» () приміщень, розташованих за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19, група нежитлових приміщень №350, площею 155.5 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер відомостей про речове право 51453339 (вимога адресується відповідачу - ПАТ «АБС-УКР»);

- усунення співвласникам багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 перешкод у здійсненні ними права користування спільним майном, шляхом виселення Приватного акціонерного товариства «АБС-УКР» з приміщення №350 «приміщення майстерні служби експлуатації будинку», площею 155.5 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 (вимога адресується відповідачу - ПАТ «АБС-УКР»);

- усунення співвласникам багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 перешкод у здійсненні ними права користування спільним майном, шляхом виселення Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінвіль Сервіс» з приміщення №350 «приміщення майстерні служби експлуатації будинку», площею 155.5 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 (вимога адресується відповідачу - ТОВ «Грінвіль Сервіс»).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/10832/24, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 призначено у справі №910/10832/24 судову експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, у зв`язку з чим зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

06.05.2025 року через відділ діловодства суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання №3772/25-42 від 01.05.2025 про надання додаткових матеріалів та уточнення виду експертизи.

Також, 12.05.2025 року через відділ діловодства суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання про погодження строку для проведення судової експертизи, у строк понад 90 днів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.05.2025 поновлено провадження по справі №910/10832/24.

Приписи чинного Господарського процесуального кодексу України не визначають порядку вирішення питання щодо розгляду клопотань судового експерта лише за участю представників учасників справи, а враховуючи запроваджений в країні воєнний стан, з метою збереження безпечних умов для учасників справи, суд вважає за можливе з метою забезпечення проведення призначеної у справі судової експертизи розглянути вказані клопотання без виклику повноважних представників учасників справи.

Розглянувши клопотання судових експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про погодження строку для проведення судової експертизи, у строк понад 90 днів, уточнення виду експертизи та надання додаткових матеріалів у справі №910/10832/24, суд дійшов такого висновку.

Правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки визначає Закон України «Про судову експертизу».

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Незалежно від виду судочинства судовий експерт має право: 1) подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи; 2) вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; 3) з дозволу особи або органу, які призначили судову експертизу, бути присутнім під час проведення слідчих чи судових дій і заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи; 4) подавати скарги на дії особи, у провадженні якої перебуває справа, якщо ці дії порушують права судового експерта; 5) одержувати винагороду за проведення судової експертизи, якщо її виконання не є службовим завданням; 6) проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом. Інші права судового експерта передбачаються процесуальним законодавством (стаття 13 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно пункту 2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) (далі - Інструкція) експерт має право, зокрема у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань.

Відповідно до частини 6 статті 100 Господарського процесуального кодексу України у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.

Керуючись вищезазначеними положеннями Закону України «Про судову експертизу», Господарського процесуального кодексу України та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, експерт Київського науково-дослідного інституту судових експертиз звернувся до суду з клопотання про уточнення виду експертизи.

У клопотанні експерт просить суд визначити (зазначити) вид судової експертизи.

Водночас, у клопотанні експерт пропонує визначити вид судової експертизи саме як будівельно-технічна.

Згідно пункту 1.2.2 Інструкції, основними видами (підвидами) експертизи є інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; експертиза електронних комунікацій, електротранспортна експертиза; експертиза технічного стану ліфтів; інженерно-механічна; водно-технічна; авіаційно-технічна; теплотехнічна експертиза.

Основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна (пункт 5.1 Інструкції).

Враховуючи предмет спору у даній справі та завдання будівельно-технічної експертизи, з огляду на питання, які поставлені на вирішення експертної установи, суд дійшов висновку про задоволення клопотання експерта в цій частині та визначення виду експертизи у справі №910/10832/24, як судова будівельно-технічна.

Приписами частини 6 статті 69 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що експерт має право: ознайомлюватися з матеріалами справи; заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом; викладати у висновку експертизи виявлені в ході її проведення факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; бути присутнім під час вчинення процесуальних дій, що стосуються предмета і об`єктів дослідження; для цілей проведення експертизи заявляти клопотання про опитування учасників справи та свідків; користуватися іншими правами, що надані Законом України «Про судову експертизу».

Згідно з пунктом 1.13 вказаної Інструкції строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів. У разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів. Час попереднього вивчення матеріалів не повинен перевищувати п`ятнадцяти робочих днів. У разі відмови органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи матеріали справи повертаються з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у статті 7 Закону України «Про судову експертизу». Якщо протягом 30 календарних днів з дня направлення листа щодо погодження більшого строку проведення експертизи відповіді від органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), не отримано, запропонований строк вважається погодженим.

Враховуючи клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та обставини, якими обґрунтовано необхідність продовження терміну проведення судової експертизи, беручи до уваги питання, поставлені на вирішення експертного дослідження, суд дійшов висновку щодо можливості надання згоди на проведення судової експертизи у строк, що перевищує 90 календарних днів.

Разом з цим, положення частини 2 статті 102 Господарського процесуального кодексу України передбачають, що експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання.

Отже, судового експерта не наділено повноваженнями для безпосереднього спілкування з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, в той же час, за приписами статті 69 Господарського процесуального кодексу України судовий експерт наділений правом звернутись до господарського суду з відповідним клопотанням.

Відповідно до частини 3 статті 102 Господарського процесуального кодексу України при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Враховуючи зазначене, дослідивши клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів необхідних для проведення судової експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2025, суд дійшов висновку про його задоволення.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Оскільки призначена у даній справі експертиза, яка необхідна для виконання завдань господарського судочинства, визначених у статті 2 Господарського процесуального кодексу України, ще не проведена експертною установою, суд вважає за необхідне зупинити провадження у даній справі на час проведення судової експертизи.

Керуючись статтями 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про погодження строку для проведення судової експертизи, у строк понад 90 днів, уточнення виду експертизи та надання додаткових матеріалів задовольнити.

2. Визначити, що експертиза у справі №910/10832/24 призначена ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2025, є судовою будівельно-технічною.

3. Погодити термін проведення судової експертизи у даній справі призначеної відповідно до ухвали Господарського суду міста Києва від 27.03.2025, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, що перевищує 90 календарних днів.

4. Зобов`язати позивача та відповідача у строк до 26.05.2024 через канцелярію суду надати:

- якісні копії або оригінал затвердженої проектної документації стадії «П», «Р» (із змінами, в разі їх наявності) на будівництво та/або реконструкцію, капітальний ремонт будинку по вул. Миколи Пимоненко, 19 в м. Києві, а саме: загальна пояснювальна записка, архітектурні та архітектурно-будівельні рішення, інженерні мережі (опалення, вентиляція, водопостачання, каналізація, електропостачання);

- якісні копії або оригінал технічного паспорту на групу приміщень № 350 по вул. Миколи Пимоненко, 19 в м. Києві за станом на даний час;

5. Попередити учасників справи, що у відповідності до ч. 8 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд вправі застосувати заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

6. Для продовження проведення судової експертизи матеріали розгляду клопотання експертів у справі №910/10832/24 направити на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, буд. 6).

7. Провести експертизу, призначену ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2025, у разі не надання визначених у пункті 4 даної ухвали документів, за наявними матеріалами справи.

8. Матеріали справи №910/10832/24 підлягають поверненню Господарському суду міста Києва разом із висновком експерта на протязі 5-ти днів з дня складання висновку або з дня з`ясування обставин неможливості проведення експертизи.

9. Провадження у справі №910/10832/24 зупинити на час проведення експертизи.

10. Згідно частиною 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала підлягає оскарження у встановленому законом порядку в частині зупинення провадження у справі; в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяТ.В. Васильченко