ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2025 р. м. ХарківСправа № 922/4702/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ємельянової О.О.

при секретарі судового засідання Катречко Д.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Комунального підприємства "Харківський метрополітен", 61052, м. Харків, вул. Різдвяна, буд. 29 3-я особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Північно - східний офіс Держаудитслужби, 61022, Харківська обл., місто Харків, майдан Свободи, будинок 5, 4 Під`їзд 10 поверх 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківська міська рада, 61003, м. Харків, м-н. Конституції, 7
до Приватного акціонерного товариства "Південспецбуд", 61045, м. Харків, вул. Джанкойська, 76
простягнення 438 538,00 грн.
за участю представників сторін:

позивача: Гребенюк І.С.;

відповідача: не з`явився;

3-я особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Північно - східний офіс Держаудитслужби: не з`явився;

3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківська міська рада: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Харківський метрополітен" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Південспецбуд" про стягнення завданих збитків за договором про закупівлю № 61-05/ПТС від 25.06.2021 року у сумі 438 538,00 грн.

Також до стягнення заявлені судові витрати.

Ухвалою суду від 30.12.2024 року позовну заяву Комунального підприємства "Харківський метрополітен" (вх. № 4702/24) залишено без руху.

03.01.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшла заява (вх. № 76/25) про усунення недоліків у якій було викладено позовну заяву, у прохальній частині якої, позивач просить суд, стягнути завдані збитки за договором про закупівлю № 61-05/ПТС від 26.05.2021 року у сумі 438 538,00 грн. Також до стягнення заявлені судові витрати.

Крім того, у 2 пункті прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи про час та слухання.

06.01.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшли доповнення до заява про усунення недоліків (вх. № 222/25), у яких позивач, зокрема зазначає, що у тексті позовної заяви було допущено описку в даті укладання договору про закупівлю № 61-05/ПТС, та зазначає що датою укладання договору дата - 26.05.2021 року, у зв`язку із чим, просить суд, долучити до матеріалів справи доповнення до заяви про усунення недоліків, та вважати виправленою дату укладання договору про закупівлю № 61-05/ПТС - 26.05.2021 року.

Ухвалою суду від 07.01.2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/4702/24. У клопотання позивача викладеного у 2 пункту прохальної частини позовної заяви про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи про час та слухання - відмовити. Розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Північно - східний офіс Держаудитслужби.

10.01.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшли документи на виконання вимог ухвали суду (вх. № 672/25).

13.01.2025 року від 3-ї особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Північно - східний офіс Держаудитслужби через канцелярію суду надійшли пояснення (вх. № 830/25).

14.01.2025 року від відповідача через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 867/25).

17.01.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив (вх. № 1316/24).

Ухвалою суду від 10.03.2025 року здійснено перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 922/4702/24 за правилами загального позовного провадження. Замінено судове засідання у справі з розгляду справи по суті на підготовче засідання. Призначено у справі підготовче засіданні на "19" березня 2025 р. о(б) 11:50 год. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківську міську раду. Встановлено третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Харківській міській раді, строк на подачу пояснень протягом 5 (п`яти) днів з моменту отримання позовної заяви (із доказами направлення їх учасникам справи, опис вкладення у цінний лист, або використання електронних кабінетів у ЄСІТС). Зобов`язано позивача у триденний строк з дня отримання даної ухвали направити на адресу 3-ї особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківській міській раді копію позовної заяви та доданих до неї документів (із описом вкладення у цінний лист або через використання електронного кабінету у ЄСІТС), та надати такі докази до суду. Встановлено позивачу, відповідачу та 3-й особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Північно - східному офісу Держаудитслужби, строк на подачу пояснень (заперечень) щодо наданих 3-ю особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківською міською радою пояснень протягом 3 (трьох) днів з моменту їх отримання (із доказами направлення їх учасникам справи, опис вкладення у цінний лист, або використання електронних кабінетів у ЄСІТС). Явку учасників справи у судове засідання визнано обов`язковою.

14.03.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшло клопотання (вх. № 6666/250 на виконання вимог ухвали суду.

19.03.2025 року від 3-ї особи через канцелярію суду надійшло клопотання (вх. № 7046/25) про ознайомлення із матеріалами справи.

Ухвалою суду від 19.03.2005 року яку занесено до протоколу судового засідання, судом у підготовчому засіданні оголошено перерву до 09.04.2025 року о(б) 12:00 год.

01.04.2025 року від позивача через канцелярію суду надійшло клопотання (вх. № 8172/25) про уточнення позовних вимог, у якому останній, просить суд,

Ухвалою суду від 09.04.2025 року яку занесено до протоколу судового засідання, судом прийнято до розгляду заяву позивача (вх. № 8172/25 від 01.04.2025 року) про уточнення прохальної частини позовної заяви, та подальший розгляд справи ведеться із її урахуванням. Ухвалою суду від 09.04.2025 року яку занесено до протоколу судового засідання, судом закрито підготовче засідання у справі, та призначено розгляд справи по суті на 11 квітня 2025 року о(б) 11:50 год. Явку сторін у судове засідання визнано не обов`язково.

Ухвалою суду від 11.04.2025 року розгляд справи по суті відкладено на 23 квітня 2025 року о 12:45 год. Доведено до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання є обов`язковою. Звернути увагу учасників справи на можливості розгляду заяви за відсутності їх представників за наявними у справі матеріалами у разі подання відповідного клопотання відповідно до вимог частини 3 статті 196 Господарського процесуального кодексу України.

Присутній у судовому засіданні 23.04.2025 року представник позивача надав усні пояснення щодо позовних вимог та просив суд, позов задовольнити у повному обсязі.

Присутній у судовому засіданні 23.04.2025 року представник відповідача надав усні заперечення проти позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Крім того, зазначив про витрати на професійну допомогу адвоката.

Присутній у судовому засіданні 23.04.2025 року представник 3-ї особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Північно - східний офіс Держаудитслужби надав усні пояснення.

Присутній у судовому засіданні 23.04.2025 року представник 3-ї особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківської міської ради надав усні пояснення.

У судовому засіданні суд перейшов до стадії ухвалення рішення, та зазначено присутнім у судовому засідання представникам сторін, орієнтовний час виготовлення рішення (скороченого) вступної та резолютивної частини рішення у зв`язку із чим, було оголошено перерву до 23.04.2025 року на 15:15 год.

Після перерви у судове засідання з`явився представник позивача, представники відповідача та 3-х осіб не з`явились.

Судом у судовому засіданні 23.04.2025 року оголошено рішення (скорочене) вступна та резолютивна частини.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані докази, суд встановив наступне.

Як зазначає позивач, на виконання рішення Харківської міської ради від 19.08.2020 року № 2288/20 «Про затвердження Програми будівництва та розвитку метрополітену на 2021 2025 роки» та підставі рішень Харківської міської ради від 19.08.2020 року № 2249/20 «Про комунальну власність м. Харкова, від 02.12.2020 року № 2307/20 «Про комунальну власність м. Харкова», відповідно до проекту «Будівництво третьої лінії метрополітену в м. Харові від станції «Метробудівників» до станції «Одеська» (коригування) комунальним підприємством «Харківський метрополітен» було оголошено відкриті торги по предмету закупівлі: Підготовчі роботи щодо знесення житлових будинків та будівель по об`єкту «Будівництво третьої лінії метрополітену в м. Харкові від станції «Метробудівників» до станції «Одеська» (коригування) ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 (код ДК 021:20-1 Руйнування та знесення будівель і земляні роботи) оголошення про закупівлю: http://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-04-13-005534-b.

Очікувана вартість предмета закупівлі у розмірі 5 706 033,60 грн. з ПДВ була визначена відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва № 01-01-07В.2021 «Знесення об`єктів нерухомості, розміщених у зоні будівництва метрополітену вул. Обоянська, 6 літ. «А-1», літ. «Ж-1», з прибудовами літ. «А1-1», «а», «а4», «а7», «ж», «ж2», ганками літ. «а3», «а8», тамбуром літ. «а5» та надвірними будівлями і спорудами: літньою кухнею літ. «Б» з прибудовою літ. «б», літньою кухнею літ. «Н» з сараями літ. «Л», «П», парканом «2.5-7, 3 8, колонкою № 4, воротами № 6. Об`єкт незавершеного будівництва літ. «Б-3» за адресою: м. Харків, вул. Державінська, ріг в-ду Зміївського 3-го. Житловий будинок за адресою м. Харків, просп. Гагаріна, 158», складеному в поточних цінах станом на 03.03.2021 року ПрАТ «Харківметропроект» із вирахуванням із загальної вартості 4 843 826,00 грн. без ПДВ, вартості авторського проекту 24 400,00 грн. без ПДВ та вартості технічного нагляду 55 498,00 грн. без ПДВ, з нарахуванням 20 % ПДВ на визначену суму. Вартість предмета закупівлі склала 5 706 033,60 грн. разом із ПДВ.

Також, позивач зазначає, що під час публікації оголошення про проведення відкритих торгів та тендерної документації, замовником був оприлюднений додаток № 1 до тендерної документації- Технічні, якісні та кількісні характеристики (вимоги) до предмета закупівлі (технічна специфікація), у якому було зазначено які саме роботи повинен виконати підрядник та в яких обсягах, у тому числі і з застосуванням певної техніки.

За результатами проведення відкритих торгів було укладеного договір про закупівлю № 61-05/ПТС від 26.05.2021 року між Комунальним підприємством «Харківський метрополітен» (замовник, позивач) та Приватним акціонерним товариством «Південспецбуд» (підрядник, відповідач).

Вартість договору склала 4 810 000,00 грн. у т.ч. ПДВ 801 666,67 грн.

Згідно додаткової угоди № 1 до договору від 01.09.2021 року, сторони внесли зміни до договору щодо зменшення обсягу робіт та зменшення ціни договору.

У зв`язку із чим, як зазначає позивач, остаточна вартість договору склала 4 473 157,97 грн. у т.ч. ПДВ 782 292,58 грн., технічне завдання (додаток № 1 до договору), договірна ціна (додаток № 2 до договору), календарний графік виконання робіт (додаток № 3 до договору) та план фінансування будівництва (додаток № 4 до договору) були змінені та викладені у новій редакції.

Пунктом 1.4. договору визначено, що джерелом фінансування є кошти бюджету Харківської міської територіальної громади.

Фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів бюджету Харківської міської територіальної громади у межах коштів, передбачених у Плані фінансування будівництва (додаток № 4), який є невід`ємною частиною договору (пункт 2.5. договору).

Також, позивач зазначає, що у зв`язку із відсутністю у штаті останнього працівника за посадою інженера з технічного нагляду, який повинен мати діючий сертифікат, виданий архітектурно будівельною атестаційною комісією, позивачем було проведено закупівлю за предметом: Технічний нагляд за виконанням підрядником робіт щодо знесення житлових будинків та будівель по об`єкту «Будівництво третьої лінії метрополітену у м. Харкові від станції «Метробудівників» до станції «Одеська» (коригування) ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013» (код ДК 021:20-9 Послуги з нагляду за виконанням будівельних робіт). За результатами закупівлі між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Антипюр2007» було укладено договір про закупівлю № 74-06/ПТС від 30.06.2021 року.

Також, позивач зазначає, що останнім було укладено договір № 62-05/ПТС від 26.05.2021 року з Приватним акціонерним товариством «Харківметропроект» (генеральним проектувальником) на здійснення авторського нагляду під час виконання робіт за договором з ПрАТ «Південспецбуд».

Відповідно до записів у журналі авторського нагляду за роботами, які виконувались відповідачем, зауважень щодо якості, обсягів та відповідності виконаних відповідачем робіт проектно кошторисній документації не було.

Також, позивач зазначає, що відповідно до внесених змін до договору, підрядником були виконані роботи у визначену обсязі, які були оформлені актами приймання виконаних будівельних робіт № 1 від 27.07.2021 року, № 2 від 27.07.2021 року, № 3 від 27.07.2021 року, № 4 від 26.08.2021 року, № 8 від 26.08.2021 року за формою КБ-2в та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3, що були оплачені замовника у повному обсязі. Зауважень від ТОВ «Антипюр2007» та ПрАТ «Харківметропроект», які здійснювали технічний та авторський нагляд за виконання робіт, перевіряли та візували акти про приймання виконаних будівельних робіт не надходило.

Під час дії договору та на момент прийняття виконання підрядником робіт за договором, ані підрядник, ані особи, що здійснювали технічний та авторський нагляди, не повідомили замовника про застосування під час виконання робіт матеріальних ресурсів, які не відповідали за технічними характеристиками вимогам, зазначеним у проектній документації за проектом «Будівництво третьої лінії метрополітену у м. Харкові від станції «Метробулівників» до станції «Одеська» (коригування)».

Проте, під час проведення Північно східним офісом Держаудитслужби Державної аудиторської служби України (3-я особа) державного фінансового аудиту діяльності комунального підприємства «Харківський метрополітен» (позивач) за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року було встановлено (виявлено) порушення законодавства, зокрема, ревізією окремих питань фінансово господарської діяльності позивача було встановлено завищення вартості робіт підрядником Приватним акціонерним товариством «Південспецбуд» (відповідач) за договором від 26.05.2021 року № 61-5/ПТС на загальну суму 438 538,00 грн. з ПДВ, яке зафіксовано у акті ревізії від 04.09.2024 року № 3202006-04/19, а саме, Північно східним офісом Держаудитслужби (3-я особа) встановлено, що при виконання відповідачем робіт за договором від 26.05.2021 року № 61-5/ПТС в акт ф. № КБ-2в від 26.08.2021 рок у№ 4 (сума акта 803 481,10 грн. з ПДВ) в розділі № 7 «Знесення житлового будинку по проспекту Гагаріна, 158 в м. Харкові» включені ресурсні елементні кошторисні норми Е46-40-3 «Розбирання покриття покрівель з азбестоцементних плит і черепиць» в обсязі 385 м3 Е46-56-5 «Розбирання надземної частини одно і двоповерхових цегляних будівель без збереження придатних матеріалів» в обсязі 898,16 м3, Е46-58-1 «Розбирання санітарно технічних систем водовідводу» в обсязі 898,16 м3, Е46-58-2 «Розбирання санітарно технічних систем центрального опалення» в обсязі 898,16 м3, в акт ф. № КБ-2в від 26.08.2021 року № 5 (сума акта 781 101,08 грн. з ПДВ) у розділ 7 «Знесення житлового будинку по проспекту Гагаріна 158 у м. Харкові» включені ресурсні елементні кошторисні норми Е46-56-5 «Розбирання надземної частини одно і двоповерхових цегляних будівель без збереження придатних матеріалів» в обсязі 1347,24 м3, Е46-85-1 «Розбирання санітарно технічних систем водовідводу» в обсязі 1347,24 м3, Е46-58-2 «Розбирання санітарно технічних систем центрального опалення» в обсязі 854,435 м3.

Склад робіт ресурсної електронної кошторисної норми Е46-56-5 «Розбирання надземної частини одно і двоповерхових цегляних будівель без збереження придатних матеріалів» передбачається робота по розбиранню будівель із застосуванням будівельних машин і механізмів. Так, пункт 1.1.17 ДСТУ Б Д2.2-46:2012 «Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Роботи при реконструкції будівель та споруд (збірник 46)», який затверджений наказом Мінрегіонбуду від 28.12.2012 року № 667, передбачено, що норми груп 56, 57, 63 призначені для визначення потреби у ресурсах на повне розбирання житлових і надземних частин нежитлових будівель незалежно від способу проведення робіт з розбирання. Тобто, ресурсні елементні кошторисні норми Е46-40-3 «Розбирання покриття покрівель з азбестоцементних плит і черепиць» в обсязі 385 м3, Е46-58-1 «Розбирання санітарно технічних систем водопроводу» в обсязі 898,16 м3, Е 46-58-2 «Розбирання санітарно технічних систем централізованого опалення» в обсязі 898,16 м3, Е 46-58-4 «Розбирання санітарно технічних систем каналізації при наявності ванн» в обсязі 898,16 м3, Е 46-58-1 «Розбирання санітарно технічних систем водопроводу» в обсязі 1347,24 м3, Е 46-58-2 «Розбирання санітарно технічних систем центрального опалення» в обсязі 854,435 м3. застосовані відповідачем необґрунтовано, оскільки ресурсною елементною кошторисною нормою Е46-56-5 «Розбирання надземної частини одно і двоповерхових цегляних будівель без збереження придатних матеріалів», відповідно до технічної частини збірника, передбачаються роботи на повне розбирання житлової будівлі незалежно від способу проведення робіт з розбирання.

У зв`язку із чим, проведеним перерахунком встановлено завищення вартості виконаних відповідачем робіт на загальну суму 433 233,00 грн. з ПДВ, у тому числі: в акті ф. № КБ-2в від 26.08.2021 року № 4 (сума акта 803 481,10 грн. з ПДВ) на суму 341 621,00 грн. з ПДВ, в акті ф. КБ-2в від 26.08.2021 року (сума акта 781 101,08 грн. з ПДВ) на суму 91 612,00 грн. з ПДВ, що є порушенням вимог пункту 6.4.7. ДСТУ Б Д1.101:2013.

Також, проведеною ревізією з питання правильності застосування ресурсних елементних кошторисних норм, встановлені випадки необґрунтованого застосування відповідачем ресурсних елементних кошторисних норм.

При виконанні відповідачем робіт за договором від 26.05.2021 року № 61-05/ПTС в акт ф. № КБ-2в від 27.07.2021 року № 1 (сума акта 376 294,70 грн. з ПДВ) включена ресурсна елементна кошторисна норма РН20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м'» в обсязі 194,457 т, PН20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м'» в обсязі 159,1624 т, РН20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м'» в обсязі 1,4364 т, РН20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м» в обсязі 0,18 т, РН20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м3» в обсязі 0,015 т, в акт ф. № КБ-2в від 27.07.2021 № 2 (сума акта 1 183 994,20 грн з ПДВ) включена ресурсна елементна кошторисна норма PH20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м3» в обсязі 1910,928 т, в акт ф. № КБ-2в від 27.07.2021 № 3 (сума акта 1 328 286,89 грн з ПДВ) включена ресурсна елементна кошторисна норма РН20-41-2 «Навантажения сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м3» в обсязі 464,4 т, в акт ф. 3 КБ-2в від 26.08.2021 № 4 (сума акта 803 481,10 грн з ПДВ) включена ресурсна елементна кошторисна норма РН20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м3» в обсязі 312,56 т та в акт ф. № КБ-2в від 26.08.2021 № 5 (сума акта 781 101,08 грн з ПДВ) включена ресурсна елементна кошторисна норма РН20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м'» в обсязі 476,0002 т. Тоді як відомостей ресурсів, вищезазначених aтів ф. № KБ-2в, відповідачем включено використання екскаватора однокошового з місткістю ковша 0,65 м3. Тобто, використання ресурсної елементної кошторисної норми РH20-41-2 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,4 м3» є не обґрунтованим.

Для виконання робіт з навантаження сміття екскаваторами місткістю ковша 0,65 м3 с норма РН20-41-3 «Навантаження сміття екскаваторами на автомобілі-самоскиди, місткість ковша екскаватора 0,5 м3», яка відображає більш фактичні витрати при використанні скскаватора з місткістю ковша 0,65 м3.

Проведеним перерахунком встановлено завищення вартості виконаних робіт відповідачем внаслідок необґрунтованого застосування ресурсної елементної кошторисної норми РН20-41-2 на суму 5 305,00 грн. з ПДВ, що є порушенням вимог пункту 6.4.7 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013.

Також, позивач зазначає, що враховуючи вимогу Північно-східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України щодо відшкодування збитків, останнім були здійснені заходи з метою усунення порушень законодавства, виявлених під час ревізії, та 14.10.2024 року направлено на адресу відповідача вимогу щодо відшкодування збитків, спричинених внаслідок необґрунтованого застосування ресурсних елементних кошторисних норм під час виконання робіт за договором, шляхом повернення на поточний рахунок позивача завищену вартість ремонтно-будівельних робіт на загальну суму 438 538,00 грн. з ПДВ.

Проте, відповідачем так і не виконано вимог позивача щодо повернення на поточний рахунок позивача завищену вартість ремонтно-будівельних робіт на загальну суму 438 538,00 грн. з ПДВ., що стало причиною звернення позивача із відповідним позовом до суду.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить із наступного.

Згідно зі статтею 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Статтею 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно зі статтею 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно частини 7 статті 179 Господарського кодексу України господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Статтею 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 638 Цивільного кодексу України та статті 180 Господарського кодексу України договір вважається укладеним, якщо між сторонами досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов (предмету, визначених законом необхідних умов для договорів даного виду та визначених за заявою сторін умов).

Як вбачається із матеріалів справи та про що не заперечується сторонами, 26.05.2021 року між Приватним підприємством «Південспецбуд» (відповідач, підрядник) та Комунальним підприємством «Харківський метрополітен» (позивач, замовник) було укладено договір про закупівлю № 61-05/ПТС.

Пунктом 1.1. договору. сторони погодили, що в порядку та на умовах, визначених даним договором, підрядник зобов`язується на власний ризик, своїми силами і засобами, за завданням замовника, виконати підготовчі роботи щодо знесення житлових будинків та будівель по об`єкту «Будівництво третьої лінії метрополітену в м. Харкові від станції «Метробудівників» до станції «Одеська (Коригування)», а замовник зобов`язується прийняти і оплатити виконані підрядником роботи.

Найменування робіт: Підготовчі роботи щодо знесення житлових будинків та споруд по об`єкту «Будівництво третьої лінії метрополітену в м. Харкові від станції «Метробудівників» до станції «Одеська (Коригування)» ДСТУ Б.Д.1.1-1:2012 (код ДК 021:20-1 Руйнування та знесення будівель і земляні роботи). Вимоги щодо обсягів виконання робіт зазначені у технічному завданні (додаток № 1), який є невід`ємною частиною даного договору. Джерело фінансування кошти бюджету Харківської територіальної громади. Обсяг виконання робіт: 1 робота. Строк виконання робіт до 30.09.2021 року (пункти 1.2.-1.6 договору).

З аналізу вищевикладеного слідує, що за своєю правовою природою, укладений між сторонами договір є договором підряду.

Згідно частин 1, 4 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 843 Цивільного кодексу України в договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін (частини 1-3 статті 844 Цивільного кодексу України).

За частиною 4 статті 879 Цивільного кодексу України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Відповідно до частини 1 статті 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Статтею 849 Цивільного кодексу України визначено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником цього обов`язку підрядник має право вимагати відшкодування завданих збитків, включаючи додаткові витрати, викликані простоєм, перенесенням строків виконання роботи, або підвищення ціни роботи. Якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору (стаття 580 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 853 Цивільного кодексу України встановлено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Статтею 882 Цивільного кодексу України визначено, що замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором. У прийнятті робіт мають брати участь представники органів державної влади та органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених законом або іншими нормативно-правовими актами. Замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Прийняття робіт може здійснюватися після попереднього випробування, якщо це передбачено договором будівельного підряду або випливає з характеру робіт. У цьому випадку прийняття робіт може здійснюватися лише у разі позитивного результату попереднього випробування. Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

Відповідно до статей 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено обов`язковість договору для виконання сторонами.

В силу положень статей 525, 526 Цивільного кодексу України, статті 193 Господарського кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як вбачається із матеріалів справи, та встановлено судом, на виконання умов договору про закупівлю № 61-05/ПТС від 26.05.2021 року відповідач виконав, а позивач прийняв без зауважень роботи за договором про що свідчать підписані між сторонами акти, а саме:

- № 1 прийняття виконаних будівельних робіт за липень 2021 року, який підписаний сторонами 27.07.2021 року разом із довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за липень 2021 року, відомістю ресурсів, розрахунком № 1-2 загальновиробничих витрат до акту № 1, розрахунком № 5 кошторисний прибуток (П), розрахунком № 6 кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій (АВ), довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за липень 2021 року;

- акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2021 року, який підписаний сторонами 27.07.2021 року разом із відомістю ресурсів, розрахунком № 1-2 загальновиробничих витрат до акту № 2, розрахунком № 5 кошторисний прибуток (П), розрахунком № 6 кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій (АВ), довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за липень 2021 року;

- № 3 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2021 року який підписаний сторонами 27.07.2021 року разом із відомістю ресурсів, розрахунком № 1-2 загальновиробничих витрат до акту № 3, розрахунком № 5 кошторисний прибуток (П), розрахунком № 6 кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій (АВ);

- № 4 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2021 року, який підписаний сторонами 26.08.2021 року разом із відомістю ресурсів, розрахунком № 1-2 загальновиробничих витрат до акту № 4, розрахунком № 5 кошторисний прибуток (П), розрахунком № 6 кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій (АВ), довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за серпень 2021 року;

- № 5 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2021 року який підписаний сторонами 26.08.2021 року разом із відомістю ресурсів, розрахунком № 1-2 загальновиробничих витрат до акту № 5, розрахунком № 5 кошторисний прибуток (П), розрахунком № 6 кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій (АВ), довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за серпень 2021 року.

Також у матеріалах справи наявний акт звіряння розрахунків з дебіторами та кредиторами за період з 26.05.2021 року по 31.08.2021 року, який підписаний позивачем та відповідачем, та з якого слідує, що станом на 01.09.2021 року заборгованість за договором відсутня.

З вищевикладеного та наявних у матеріалах справи документів слідує, що роботи за договором про закупівлю № 61-05/ПТС від 26.05.2021 року були виконані у повному обсязі відповідачем Приватним підприємством «Південспецбуд» та прийняті без зауважень та оплачені позивачем Комунальним підприємством «Харківський метрополітен» на загальну суму 4 473 157,97 грн., що свідчить про те, що позивач погодився із якістю таких робіт, їх вартістю та обсягом. При цьому доказів мотивованої відмови від прийняття робіт матеріали справи не містять, а позивачем у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України до суду надано не було.

Обґрунтовуючи позовні вимоги про стягнення із відповідача завданих збитків за договором про закупівлю № 61-05/ПТС від 25.06.2021 року у сумі 438 538,00 грн., позивач зазначає, що під час проведення Північно східним офісом Держаудитслужби Державної аудиторської служби України (3-я особа) державного фінансового аудиту діяльності комунального підприємства «Харківський метрополітен» (позивач) за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року було встановлено (виявлено) порушення законодавства про що Північно східним офісом Держаудитслужби було складено акт від 04.09.2024 року № 202006 - 04/19 ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Харківський метрополітен» за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року.

Також, позивач зазначає, що актом від 04.09.2024 року № 3202006-04/19 ревізії Північно східним офісом Держаудитслужби було встановлено завищення вартості робіт підрядником Приватним акціонерним товариством «Південспецбуд» (відповідач) за договором від 26.05.2021 року № 61-5/ПТС на загальну суму 438 538,00 грн. з ПДВ.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач у наданому до суду відзиві на позовну заяву (вх. № 867/25 від 14.01.2025 року) зокрема зазначив, що відповідачем було належним чином, у відповідності до умов договору виконано роботи, про що свідчать підписані позивачем акти приймання виконаних будівельних робіт. Також, відповідач зазначає, що позивачем роботи прийняті без зауважень, при цьому відповідні роботи прийняті ще 2021 році. Відповідачем виконано виключно ті роботи, які визначалися позивачем та передбачені умовами договору, ці ж роботи і відображені в актах приймання виконаних будівельних робіт. Жодних інших робіт ніж ті, що передбачалися договором/технічним завданням, не виконувалося та до актів не включалося. За твердженнями відповідача, позивачем не надано жодних доказів неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором.

Також, відповідач посилається на практику Верховного суду У постанові від 18 лютого 2020 року у справі № 910/7984/16 Верховний Суд та зокрема зазначає, що акт ревізії не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору.

За твердженнями відповідача, як вбачається із акта ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Харківський метрополітен» за період 01.01.2020 року по 31.03.2024 року, Північно - східним офісом Держаудитслужби Державної аудиторської служби України зроблено висновок, що ресурсні елементні кошторисні норми Е46-40- 3 «Розбирання покриття покрівель з азбестоцементних плит і черепиці» в обсязі 385 м2, Е46- 58-1 «Розбирання санітарно-технічних систем водопроводу» в обсязі 898,16 м, Е46-58-2 «Розбирання санітарно-технічних систем центрального опалення» в обсязі 898,16 м3, Е46-58-4 «Розбирання санітарно-технічних систем каналізації при наявності ванн» в обсязі 898,16 м3, Е46-58-1 «Розбирання санітарно-технічних систем водопроводу» в обсязі 1347,24 м3, Е46-58-2 «Розбирання санітарно-технічних систем центрального опалення» в обсязі 854,435 м3 застосовані ПРАТ «ПІВДЕНСПЕЦБУД» необґрунтовано, оскільки ресурсною елементною кошторисною нормою B46-56-5 «Розбирання надземної частини одно- і двоповерхових цегляних будівель без збереження придатних матеріалів», відповідно до технічної частини збірника, передбачаються роботи на повне розбирання житлової будівлі незалежно від способу проведення робіт з розбирання. Однак, роблячи такий висновок, Північно - східним офісом Держаудитслужби Державної аудиторської служби України не взято до уваги ту обставину, що вказані ресурсні елементні кошторисні норми застосовані ПРАТ «ПІВДЕНСПЕЦБУД» відповідно умов договору/технічного завдання, ПРАТ «ПІВДЕНСПЕЦБУД» не діяв на власний розсуд, а виконував завдання, встановлене замовником.

За твердженнями відповідача, договір від 26.05.2021 року № 61-05/ПТС укладено за результатами публічних закупівель, тож всі умови договору, в тому числі обсяги робіт визначалися замовником позивачем. Таким чином, відповідач виконував лише умови договору, визначені позивачем. Щодо висновків Північно - східного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України стосовно використання екскаватора однокошового з місткістю ковша 0,65 м3 замість місткості 0,4 м3 і впливу зазначеної обставини на вартість робіт, хотілось би зазначити, що висновок, що використання ковша місткістю 0,65 м3 замість місткості 0,4 м3 вплинуло на вартість робіт є виключно припущенням відповідного органу. Позивачем також не надано доказів, які б підтверджували, що використання ковша місткістю 0,65 м3 замість місткості 0,4 м3 вплинуло на вартість робіт. Враховуючи вищезазначене, оскільки за вказаних обставин відсутня протиправна поведінка відповідача, позовні вимоги про стягнення збитків є безпідставними та необґрунтованими.

Позивач у наданій до суду відповіді на відзив (вх. № 1316/24 від 17.01.2025 року) зокрема зазначив, що проведеним перерахунком у акті ревізії Північно східного офісу Держаудитслужби було встановлено завищення вартості виконаних робіт відповідачем на загальну суму 433 233,00 грн. у тому числі в акті ф. № КБ-2в від 26.08.2021 року (сума акта 803 481,10 грн.) на суму 341 621,00 грн., у акту ф. № КБ-2в від 26.08.2021 року № 5 (сума акта 781 101,08 грн.) на суму 91 612,00 грн., що є порушенням вимог пункту 6.4.7 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (згідно розрахунку завищення вартості виконаних робіт підрядною організацією відповідачем у додатку 19 до довідки окремих питань, яка є додатком 15 до акта). Вищевказана на думку позивача, свідчить про те, що твердження відповідача про відсутність у нього ознак протиправної поведінки є необґрунтованою та недоведеною.

За приписами статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у разі порушення його цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки визначаються, як втрата, яку особа отримала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила чи повинна зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально отримати при звичайних обставинах, якщо б його право не було порушено (упущена вигода).

Відповідно до наведених положень чинного законодавства для застосування такої міри відповідальності, як стягнення майнової шкоди, необхідною є наявність елементів складу цивільного правопорушення, а саме: неправомірні дії або бездіяльність особи; завдання шкоди та її розмір; безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою; вина завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У той же час, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

Згідно з частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд дослідивши матеріали справи, та надані сторонами докази, та акт Північно східним офісом Держаудитслужби від 04.09.2024 року № 202006 - 04/19 ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Харківський метрополітен» за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року, встановив відсутність доказів порушення відповідачем умов договору та завдання позивачу збитків у вигляді завищення вартості робіт за договором.

При цьому суд звертає увагу на те, що означений акт ревізії - це документ про результати проведеної перевірки (аудиту), який є носієм дій з фінансового контролю та інформації про виявлені недоліки.

Водночас акт ревізії Північно східним офісом Держаудитслужби від 04.09.2024 року № 202006 - 04/19 ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Харківський метрополітен» за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року не є беззаперечною підставою для задоволення позовних вимог про стягнення збитків, оскільки виявлені таким органом порушення не можуть впливати на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати.

Суд, також приймає до уваги, що акт ревізії не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені укладеними договорами, які підтверджені відповідним актами здачі-приймання наданих послуг.

Акт Північно східним офісом Держаудитслужби від 04.09.2024 року № 202006 - 04/19 ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Харківський метрополітен» за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень, та містить лише думку органу, який його склав. Викладені в ньому висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто акт ревізії не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору.

Акт ревізії не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися.

Акт ревізії є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

За умови існування між сторонами договірних правовідносин виявлені контролюючим органом порушення не впливають на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати.

При виборі і застосуванні норм права до спірних відносин, суд, відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України враховує висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 30.01.2018 року у справі № 910/10637/17, від 13.02.2018 року у справі № 910/12793/17, від 21.05.2018 року у справі № 922/2310/17, від 22.10.2019 року у справі № 922/59/19, від 16.10.2018 року у справі № 910/23357/17, від 18.02.2020 року у справі № 910/17984/16 та підтриманому у постанові від 07.12.2021 року у справі № 922/3816/19.

За аналізу вищевикладеного слідує, що за наявності укладеного між сторонами у справі договору, дії сторін по виконанню його умов, у тому числі, виконання відповідних робіт та їх оплата позивачем є підтвердженням того, що сторони перебували у договірних відносинах. Відтак, обсяг прав, обов`язків та відповідальності сторін по справі мають врегульовуватися тими положеннями чинного законодавства, які визначають умови проведення підрядних робіт та договором.

До того ж акт ревізії не може встановлювати обов`язкових правил для сторін за господарсько-правовим договором в силу статті 19 Господарського кодексу України, яка прямо забороняє втручання та перешкоджання господарській діяльності з боку контролюючих органів державної влади.

З вищевикладеного слідує, що акт ревізії Північно східним офісом Держаудитслужби від 04.09.2024 року № 202006 - 04/19 окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Харківський метрополітен» за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року не може розглядатись як підстава виникнення господарсько-правового зобов`язання відповідача повернути сплачені йому позивачем кошти.

Водночас, позивач не був позбавлений права провести експертизу та у інший не заборонений законом спосіб доводити обґрунтованість заявлених вимог, однак позовні вимоги обґрунтовані виключно документами наданими Північно східним офісом Держаудитслужби.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що результати перевірки Північно східним офісом Держаудитслужби можуть бути підставою для вжиття цим органом державного фінансового контролю в межах своєї компетенції відповідних заходів реагування, у тому числі, притягнення до відповідальності посадових осіб, винних у допущених порушеннях у встановленому чинним законодавством порядку, а не для встановлення певного зобов`язання юридичної особи приватного права відповідача щодо сплати коштів до бюджету, оскільки такий акт ревізії Північно східним офісом Держаудитслужби від 04.09.2024 року № 202006 - 04/19 окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства «Харківський метрополітен» за період з 01.01.2020 року по 31.03.2024 року є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень, та містить лише думку органу, який його склав, а викладені у ньому висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто саме лише акт ревізії не є підставою для стягнення із відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору, і не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь - яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися.

При цьому, встановлені Північно східним офісом Держаудитслужби обставини завищення вартості робіт підлягають доказуванню позивачем і оцінці судом на загальних підставах за правилами, встановленими чинним Господарським процесуальним кодексом України.

У зв`язку із чим, за висновком суду, сам лише Акт ревізії не може бути підставою для стягнення із відповідача визначених у вказаному Акті сум, не звільняє позивача від процесуального обов`язку доводити свої вимоги іншими належними та допустимими доказами, та не позбавляє відповідача права спростовувати викладені в акті ревізії висновки шляхом подання відповідних доказів, а отже, відповідний акт не є належним та допустимим доказом в розумінні статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України у підтвердження встановлення контролюючим органом факту незаконного одержання відповідачем коштів за бюджетною програмою, і відповідно не є доказом виникнення у відповідача грошового зобов`язання щодо повернення спірної суми коштів.

Також, суд приймає до уваги. що у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.10.2018 року у справі № 917/1064/17 зауважено, що акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу. Виявлені контролюючим органом порушення не впливають на умови укладеного між сторонами договору і не можуть їх змінювати, оскільки за своїми правовими наслідками акт ревізії у даному випадку фіксує порушення фінансової дисципліни учасника правовідносин, фінансово-господарська діяльність якого перевірялась. Акт ревізії не може змінювати, припиняти частково або повністю договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені договором та підтверджені відповідними актами виконаних робіт.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.02.2020 у справі № 910/17984/16 та підтриманому у постанові від 07.12.2021 року у справі № 922/3816/19, акт ревізії Державної фінансової інспекції України не є беззаперечною підставою для задоволення позовних вимог про стягнення збитків, оскільки виявлені таким органом порушення не можуть впливати на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати. Акт ревізії не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені укладеними договорами та які підтверджені відповідним актами здачі-приймання наданих послуг. Акт ревізії Державної фінансової інспекції України є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень, та містить лише думку органу, який його склав. Викладені в ній висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто акт ревізії не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору. Акт ревізії не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялася. Акт ревізії є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Враховуючи встановлені вище обставини, суд дійшов висновку про те, що доводи позивача, зазначені в обґрунтування заявлених позовних вимог про стягнення із відповідача завданих збитків за договором про закупівлю № 61-05/ПТС від 25.06.2021 року у сумі 438 538,00 грн., не відповідають наявним у матеріалах справи доказам, є недоведеними та необґрунтованими.

Крім того, частинами 1, 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (стаття 74 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

При цьому, решта доводів учасників процесу, їх письмових пояснень, заперечень, поданих до матеріалів справи документів, були ретельно досліджені судом, і наведених вище висновків суду про відмову у задоволення позовних вимог не спростовують.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про стягнення із відповідача завданих збитків за договором про закупівлю № 61-05/ПТС від 25.06.2021 року у сумі 438 538,00 грн. у повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, оскільки судом відмовлено у задоволенні позовних вимог, судові витрати у даній справі залишаються за позивачем.

Керуючись статтями 4, 12, 20, 73, 74, 76 - 79, 86, 129, 236 - 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду, у межах апеляційного округу, протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, відповідно до статей 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Реквізити сторін:

позивач: Комунальне підприємство "Харківський метрополітен" (61052, м. Харків, вул. Різдвяна, буд. 29, );

відповідач: Приватне акціонерне товариство "Південспецбуд" (61045, м. Харків, вул. Джанкойська, 76, );

3-я особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Північно - східний офіс Держаудитслужби (61022, Харківська обл., місто Харків, майдан Свободи, будинок 5, 4 Під`їзд 10 поверх, );

3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Харківська міська рада (61003, м. Харків, м-н. Конституції, 7, ).

Повне рішення складено "05" травня 2025 р.

Суддя О.О. Ємельянова