УХВАЛА

05 травня 2025 року

м. Київ

cправа № 910/6243/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І. Д. - головуючої, суддів - Бакуліної С. В., Губенко Н. М.,

розглянув касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 )

на постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуюча - Яценко О. В., судді: Гончаров С. А., Хрипун О. О.)

від 18.03.2025

у справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 )

до Київського дослідно-виробничого підприємства "Контакт" українського товариства глухих

про стягнення 1 615 967,50 грн.

ВСТАНОВИВ:

1. У травні 2024 року ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) (далі - позивач, скаржник) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Київського дослідно-виробничого підприємства "Контакт" українського товариства глухих (далі - відповідач) про стягнення штрафних санкцій в розмірі 1 615 967,50 грн, у тому числі 1 016 767, 50 грн пені та 599 200,00 грн штрафу.

2. Позов обґрунтовано простроченням виконання відповідачем умов договору № 362-23 від 12.05.2023.

3. 08.10.2024 Господарський суд міста Києва ухвалив рішення, яким позов задовольнив повністю.

4. Суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами справи доведений факт порушення відповідачем строків поставки товару за договором про закупівлю ліжок армійських металевих розбірних 2-х ярусних № 362-23(ЦЗ) від 12.05.2023, тому позивач має право на стягнення з відповідача пені та штрафу за вказані прострочення у заявлених до стягнення сумах.

5. 18.03.2025 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою апеляційну скаргу відповідача задовольнив частково, рішення місцевого господарського суду змінив, виклав його резолютивну частину в новій редакції, а саме: позов задовольнив частково, стягнув з відповідача на користь позивача пеню в сумі 100 000,00 грн, штраф в сумі 100 000,00 грн та 19 391, 60 грн витрат зі сплати судового збору; у задоволення іншої частини позову відмовив.

6. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у спірних правовідносинах обсяг відповідальності є нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення та несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним; вина відповідача у порушенні зобов`язання була обумовлена невиконанням договірних зобов`язань контрагентами, що є істотною зміною обставини, яку сторони не могли передбачити при укладенні договору; наслідки прострочення є незначними та не спричинили позивачу збитків (матеріали позову відповідних доказів не містять), тому наявні правові підстави для зменшення пені до 100 000,00 грн та штрафу до 100 000,00 грн.

7. 02.04.2025 позивач подав до Верховного Суду через систему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати й залишити рішення суду першої інстанції в силі.

8. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставою касаційного оскарження судового рішення скаржник визначає випадок, передбачений пунктом 1 частини другої статті 287 цього Кодексу.

9. На обґрунтування своєї правової позиції скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права, і не врахував висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 23.03.2023 у справі № 920/505/22 та від 22.06.2022 у справі № 904/5328/21 (стосовно права сторони договору посилатись на наявність форс-мажорних обставин, як на підставу звільнення від відповідальності), від 03.10.2019 у справі № 914/2202/18, від 12.09.2019 у справі № 910/10427/18, від 11.09.2019 у справі № 905/2149/18, від 06.09.2019 у справі № 914/2252/18, від 27.09.2019 у справі № 923/760/16 (щодо права суду, а не обов`язку, зменшити розмір штрафних санкцій). Крім того, скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції грубо порушив вимоги щодо мотивувальної частини змісту рішення, передбачені частиною четвертою статті 238 ГПК України.

10. Верховний Суд ухвалою від 16.04.2025 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржнику строку для надання суду документу, що підтверджує доплату судового збору у розмірі 4 895, 82 грн.

11. 17.04.2025 скаржник подав до Верховного Суду через систему "Електронний суд" заяву про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додав платіжну інструкцію про доплату судового збору.

12. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України.

13. Скаржник також заявив клопотання (з урахуванням заяви про уточнення прохальної частини касаційної скарги від 02.04.2025) про зупинення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 08.10.2024, зміненого постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2025, до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду у цій справі.

14. Суд касаційної інстанції розглянув подане клопотання та виходить з наступного.

15. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

16. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

17. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.

18. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення виконання рішення або його дії може мати незворотні наслідки.

19. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження.

20. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.

21. Зупинення виконання (дії) рішення є винятковим заходом і має застосовуватися лише у випадках, коли це дійсно необхідно для запобігання негативним наслідкам, які не можна буде виправити в майбутньому, або буде неможливим поворот виконання судового рішення у разі його скасування.

22. Зважаючи на те, що скаржник не наводить обґрунтування підстав для задоволення клопотання про зупинення виконання судових рішень, Верховний Суд відмовляє у його задоволенні.

Керуючись нормами статей 197, 234, 288, 290, 294, 332, пунктом 1 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/6243/24 за касаційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) на постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2025.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) у справі № 910/6243/24 на 10 червня 2025 року о 10:00 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Установити відповідачу строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів скаржнику з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 26 травня 2025 року.

5. Відмовити ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) у задоволенні клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 08.10.2024, зміненого постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.03.2025, у справі № 910/6243/24.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/6243/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді С. Бакуліна

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд