ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року Справа № 903/901/24

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Миханюк М.В., суддя Юрчук М.І. , суддя Крейбух О.Г.

секретар судового засідання Верещук А.В.

за участю представників сторін:

боржника: Ошаріна Д.С. адвоката, ордер на надання правничої (правової) допомоги серія ВН №1507202 від 02.02.2025

АТ Комерційний банк "Приватбанк:: Труфанової О.С., представника за довіреністю № 8296-К-Н-О від 10.08.2023

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Волинської області, постановлену 22.01.25р. суддею Вороняк А. С. о 11:01 у м.Луцьку, повний текст складено 22.01.25р. у справі № 903/901/24

за заявою ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Волинської області від 22.01.2025 у справі №903/901/24 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність - залишено без розгляду.

Не погодившись із винесеною ухвалою, заявник звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Волинської області від 22.01.2025, справу направити до Господарського суду Волинської області для повторного розгляду.

Так, скаржник з посиланням на ст. 56 ГПК України, вказує, що від імені боржника діє адвокат, враховуючи введений в Україні воєнний стан у зв`язку з окупаційними діями російської федерації, боржник тимчасово, разом зі своєю донькою перебуває у Республіці Польща і не має змоги в силу об`єктивних обставин, прибути до судового засідання.

Планом реструктуризації, що поданий разом із заявою, передбачено виконання плану третьою особою - ОСОБА_2 , який є батьком боржника та який має відповідну генеральну довіреність.

Звертає увагу, що перебуваючи за кордоном, боржник не має можливості прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, оскільки не має доступу до банківських послуг, завдяки яким можливо отримати кваліфікований електронний підпис, який є необхідним для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції через ЄСІТС, про що неодноразово повідомлявся господарський суд.

Щодо посилання суду першої інстанції на постанову Верховного Суду від 08.11.2023 у справі №926/1402-б/23, то скаржник зауважує, що обставини вказаної справи відрізняються від обставин, що викладені у вищевказаній справі, оскільки вказана справа розглядається судом згідно п. 5 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, в той час, як справа №926/1402-б/23 розглядалась господарським судом за загальними правилами, передбаченими книгою 4 відповідного Кодексу. Отже, застосування висновків Верховного Суду, які викладені у постанові від 08.11.2023 у справі №926/1402-6/23 є недоцільним, а відповідні висновки - нерелевантними.

Також, скаржник звертає увагу на постанову Верховного Суду від 27.06.2024 у справі №920/1128/23, яка як вважає скаржник підтверджує його позицію, щодо достатності участі у попередньому засіданні представника (адвоката), наділеного відповідними правами щодо представництва боржника без участі самого боржника.

Відзиву на апеляційну скаргу від АТ КБ «Приватбанк» не надійшло, що в силу норм ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскарженої ухвали.

В судовому засіданні представник скаржника підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі та надав пояснення на обґрунтування своєї позиції. Просить апеляційну скаргу задоволити.

Представник Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" заперечила проти доводів викладених в апеляційній скарзі та надала пояснення на обґрунтування своєї позиції. Просить відмовити в її задоволенні, оскаржену ухвалу залишити без змін.

Заслухавши пояснення представника скаржника та представника АТ КБ "Приватбанк", обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши повноту з`ясування та доведеність всіх обставин, що мають значення для справи, відповідність висновків, викладених в ухвалі місцевого господарського суду, обставинам справи, правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права при винесенні оскарженої ухвали, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Представник ОСОБА_1 , адвокат Ошарін Д.С. звернулись до господарського суду із заявою від 21.10.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, як фізичної особи з урахуванням особливостей, передбачених пунктом 5 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ).

Ухвалою суду від 29.10.2024 заяву представника ОСОБА_1 від 21.10.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без руху; надано десятиденний строк для усунення виявлених недоліків; роз`яснено заявнику, що у разі їх не усунення заява буде вважатися неподаною і буде повернута особі, що звернулась з відповідною заявою.

18.11.2024 представник ОСОБА_1 , адвокат Ошарін Д. С., звернувся до суду з заявою про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 25.11.2024 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та призначено підготовче засідання на 11.12.2024, запропоновано боржнику подати додаткові докази, які свідчать про її неплатоспроможність (за наявності); явку боржника ОСОБА_1 у підготовче засідання 11.12.2024 на 11.00 год. визнано обов`язковою; встановлено АТ КБ "Приватбанк" строк для надання заперечень на план реструктуризації до 06.12.2024 включно (в разі надання заперечень, надати суду докази їх направлення на адресу боржника); зобов`язано боржника надати: оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (для огляду) та копію трудової книжки (за наявності).

11.12.2024 представник заявника через систему Електронний суд подав додаткові пояснення в яких зазначив, що у даній справі від імені боржника діє адвокат, тобто, боржником було виражено волевиявлення щодо початку процедури неплатоспроможності боржника шляхом укладення відповідного договору з адвокатом. Крім того, враховуючи введений в Україні воєнний стан у зв`язку з окупаційними діями російської федерації, боржник, тимчасово, разом зі своєю донькою перебуває у Республіці Польща і не має змоги в силу об`єктивних обставин, прибути до судового засідання. Планом реструктуризації, що поданий разом із заявою, передбачено виконання плану третьою особою - ОСОБА_2 , який є батьком боржника ОСОБА_1 та який має відповідну генеральну довіреність від боржника. Дані пояснення долучено до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 11.12.2024 відкладено підготовче засідання на 08.01.2025; явку боржника ОСОБА_1 у підготовче засідання 08.01.2025 на 12.00 год. повторно визнано обов`язковою (мати з собою документ, що підтверджує особу (паспорт чи інший згідно із законом про єдиний державний демографічний реєстр); повторно зобов`язано заявника повністю виконати вимоги ухвали суду від 25.11.2024; встановлено АТ КБ "Приватбанк" строк для надання заперечень на план реструктуризації до 27.12.2024 включно.

Заявник та кредитор в судове засідання 08.01.2025 не з`явились, хоча вчасно та належно були повідомлені про час та місце судового засідання, що підтверджується повернутими на адресу суду рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення № 6682, 6666.

08.01.2025 представник заявника через систему Електронний суд подав клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, а саме: довідки про доходи ОСОБА_1 за 2023-2024 роки з перекладом, довідки ГУ ДПС у Волинській області від 18.12.2024 про відсутність заборгованості, пояснення щодо неможливості особистої явки у судове засідання. Дане клопотання з додатками долучено до матеріалів справи.

08.01.2025 АТ КБ "Приватбанк" через систему Електронний суд подав клопотання про відкладення розгляду заяви ОСОБА_1 на іншу дату та продовження строку для надання заперечень на план реструктуризації. При цьому вказує, що АТ КБ "ПриватБанк" не отримував жодних документів по справі №903/901/24, зокрема, й заяву від 21.10.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 (з додатками) та план реструктуризації, відповідно АТ КБ "ПриватБанк" буде мати можливість надати заперечення на план реструктуризації боргів ОСОБА_1 лише після ознайомлення з усіма наявними матеріалами справи. Також зазначає, що через об`єктивну неможливість на 08.01.2025 надання АТ КБ "ПриватБанк" обґрунтованих заперечень на план реструктуризації боргів ОСОБА_1 , - необхідним є продовження судом строку на надання цих заперечень. Дане клопотання з додатками долучено до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 08.01.2025 судом відкладено підготовче засідання на 22.01.2025; явку боржника ОСОБА_1 у підготовче засідання 22.01.2025 на 10.30 год. визнано обов`язковою (мати з собою документ, що підтверджує особу (паспорт чи інший згідно із законом про єдиний державний демографічний реєстр); встановлено АТ КБ "Приватбанк" строк для надання заперечень на план реструктуризації до 16.01.2025 включно.

Заявник (боржник) в судове засідання до суду першої інстанції 22.01.2025 втретє не з`явилася, хоча вчасно та належно була повідомлена про час та місце судового засідання, що підтверджується повернутими на адресу суду рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення № 863.

Як зазначалося вище, ухвалою Господарського суду Волинської області від 22.01.2025 у справі №903/901/24 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність - залишено без розгляду.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Згідно частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Особливості провадження у справі про неплатоспроможність фізичних осіб визначені в книзі четвертій "Відновлення платоспроможності" Кодексу України з процедур банкрутства.

Так, статтею 1 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 113 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

За приписами статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи може бути відкрито лише за заявою боржника.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 КУзПБ, заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Як свідчать матеріали заяви представника ОСОБА_1 , її подано з урахуванням особливостей, передбачених п. 5 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно з даною нормою Закону, установлено, що протягом п`яти років з дня введення в дію цього Кодексу заборгованість фізичної особи, що виникла до дня введення в дію цього Кодексу, за кредитом в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника, реструктуризується за процедурою неплатоспроможності фізичної особи згідно з планом реструктуризації або з мировою угодою з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.

У разі якщо єдиним кредитором у процедурі неплатоспроможності фізичної особи є забезпечений кредитор, а боржник володіє на праві власності одним об`єктом нерухомості (квартирою, житловим будинком), що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника і перебуває в іпотеці забезпеченого кредитора, такий боржник має право подати заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність відповідно до статті 116 цього Кодексу, але без визначення особи арбітражного керуючого та без надання доказів авансування винагороди керуючому реструктуризацією, передбачених пунктом 12 частини третьої статті 116 цього Кодексу, до якої додається проект плану реструктуризації, що відповідає умовам реструктуризації, визначеним цим пунктом.

Господарський суд на підготовчому засіданні розглядає план реструктуризації, доданий до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, без застосування статті 126 цього Кодексу та заперечення кредитора. За результатами розгляду на підготовчому засіданні господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність з одночасним затвердженням плану реструктуризації, передбаченого цим пунктом, або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність через невідповідність поданої заяви умовам реструктуризації, визначеним цим пунктом.

Отже, завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи є перевірка підтвердження належними та допустимими доказами обставин, що вказані боржником як ознаки його неплатоспроможності чи її загрози (аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.11.2022 у справі №909/937/21).

Боржник - це юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав (ст.1 КУзПБ).

Неплатоспроможність - неспроможність боржника (іншого, ніж страховик або кредитна спілка) виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом, або встановлена Національним банком України неплатоспроможність страховика відповідно до Закону України "Про страхування" чи неплатоспроможність кредитної спілки відповідно до Закону України "Про кредитні спілки" (ст.1 КУзПБ).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 119 КУзПБ у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (ст. 1 КУзПБ).

Таким чином у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема, у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах ст. 3 та ст. 13 Цивільного кодексу України.

Тому до боржника - фізичної особи, КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів.

Суд зауважує, що ініціювавши питання про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність, заявник насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

У свою чергу, одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Суд зазначає, що згідно із ч.ч. 1-3 ст. 197 ГПК України учасники справи, за наявності відповідного клопотання, мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21).

Отже, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника, досліджує оригінали документів, які стосуються заявника. Суд вважає, що встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків дій є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, з огляду на специфіку проведення відповідної судової процедури.

Крім того, у разі відкриття провадження у справі про неплатоспроможність господарський суд має право за вмотивованим клопотанням сторін у справі про неплатоспроможність чи за своєю ініціативою вжити заходів для забезпечення вимог кредиторів (ст.ст. 118-119 КУзПБ).

Отже, аналіз вищенаведених положень КУзПБ дає підстави для висновку про те, що на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні (такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суд від 08.11.2023 у справі № 926/1402-б/23).

При цьому доводи скаржника про нерелевантність справи № 926/1402-б/23 до даної справи, у зв`язку із тим, що справа №903/901/24 розглядається судом згідно п. 5 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, в той час, як справа №926/1402-б/23 розглядалась господарським судом за загальними правилами, передбаченими книгою 4 відповідного Кодексу не беруться судовою колегією до уваги, оскільки дана справа також розглядається за загальними правилами книги 4 даного кодексу проте з врахуванням п. 5 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ.

Разом з тим, постанову Верховного Суду від 27.06.2024 у справі №920/1128/23 на яку посилається скаржник, як на підставу неправомірності винесення оскарженої ухвали, то колегія суддів зазначає, що вказана постанова є нерелевантною до даної справи, оскільки ця постанова прийнята за іншої, ніж у даній справі фактично-доказової бази, тобто хоча й за подібного правового регулювання, але за інших обставин, встановлених судовими інстанціями, і за інших поданих сторонами та оцінених судом доказів, у залежності від яких (обставин і доказів) й прийнято відповідні судові рішення.

Так, зокрема, як убачається із вказаної постанови у справі №926/1402-б/23, Верховний Суд, вказав, що у оскаржуваній постанові не наведено конкретних обставин, що викликають сумнів у поданні заяви саме від імені боржника, добросовісності здійснення адвокатом своїх повноважень із представництва боржника для реалізації ним своїх прав і обов`язків у справі про неплатоспроможність та / або вказують на наявність ознак зловживання з боку певних осіб шляхом неправомірного вчинення дій від імені боржника тощо. При цьому Верховний Суд з наявних у справі ухвал не вбачає, що господарський суд першої інстанції визнавав обов`язковою особисту явку боржника до судового засідання (зокрема через наявність відповідних сумнівів щодо його особи чи дійсного наміру тощо), а боржник без поважних причин не з`явився за викликом суду. Однак, у справі №903/901/24 місцевим господарським судом явка заявниці визнавалася обв`язкою, та вказано питання які виникли у суду та у чому полягає необхідність обов`язкової явки боржниці. А тому суд апеляційної інстанції не бере до уваги посилання скаржника на вказану постанову.

Як зазначалося вище, ухвалами суду від 25.11.2024, 11.12.2024, 08.01.2025 явка ОСОБА_1 визнавалася судом обов`язковою. Проте заявниця у підготовче засідання тричі не з`явилася, що свідчить про невиконання останньою, як вимог законодавства, так і рішення суду, оформлених ухвалами та, як наслідок, унеможливлює розгляд її заяви навіть за участі її представника.

Положеннями КУзПБ такий процесуальний наслідок як залишення заяви про відкриття провадження у справі без розгляду передбачено лише у випадку відкликання такої заяви заявником.

Разом з тим, у випадках, коли процесуальні правовідносини неплатоспроможності не регулюються спеціальними положеннями КУзПБ, слід застосовувати субсидіарно загальні положення ГПК України, якими передбачені відповідні підстави та наслідки.

Відповідно до частини другої статті 202 ГПК України, за загальним правилом неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав, зазначених у частині другій статті 202 ГПК України, які стосуються як позивача, так і його представника, окрім випадків, коли суд визнав явку позивача обов`язковою.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними, а зазначена норма дисциплінує заявника-боржника, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Проте, у випадку зобов`язання відповідною ухвалою суду заявника до явки у судове засідання безпосередньо до приміщення суду, навіть маючи докази поважності причин неявки заявника, суд повинен залишати подану заяву боржника без розгляду, оскільки саме такі процесуальні наслідки передбачені положеннями ГПК України. Водночас застосування в такому випадку частини четвертої статті 119 КУзПБ не є правильним, оскільки зазначеною нормою не передбачено, що неявка у судове засідання заявника-боржника є підставою для відмови у задоволенні його заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Зазначений висновок зроблено Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постанові від 25.06.2024 у справі № 910/12482/23.

Водночас ОСОБА_1 в поясненні від 11.12.2024, поданому до суду першої інстанції, щодо обов`язкової явки у судове засідання зазначила, що у даній справі від імені боржника діє адвокат та враховуючи введений в Україні воєнний стан у зв`язку з окупаційними діями російської федерації, боржник, тимчасово, разом зі своєю донькою перебуває у Республіці Польща і не має змоги в силу об`єктивних обставин, прибути до судового засідання.

Крім того, як зазначив суд першої інстанції, у судових засіданнях представник заявника не зміг відповісти на деякі запитання поставлені судом, а саме не володів інформацією про працевлаштування боржниці за кордоном, про існування ще одного кредитного договору, який не є забезпеченим, оскільки таке як він стверджував, йому не повідомляла заявниця.

Як уже зазначалося вище, п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України передбачає право учасників справи брати участь в судових засіданнях. Проте згідно з п. 3 ч. 2 ст. 42 цього Кодексу у випадку, коли явка учасників справи визнана судом обов`язковою, вони зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду. При цьому положення ст. 202 ГПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем (заявником) суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку. У випадку повторної неявки у судове засідання правові наслідки у формі залишення заяви без розгляду настають незалежно від причин неявки, які можуть бути поважними.

Отже, колегія суддів зауважує, що звертаючись через свого представника до суду з заявою ОСОБА_1 мала усвідомлювати, що до неї особисто можуть виникнуть додаткові обов`язки перед відкриттям провадження у справі про її неплатоспроможність, зокрема, прийняти участь у судовому засіданні.

Враховуючи зазначене, у зв`язку з систематичною неявкою (тричі) заявниці на вимогу суду в підготовче судове засідання, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду.

Таким чином, судова колегія зазначає, що доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження, ґрунтуються на його власній оцінці та спростовуються наведеними та встановленими судом обставинами справи.

Отже, колегія суддів вважає, що ухвала Господарського суду Волинської області від 22.01.25 у справі №903/901/24 прийнята з повним з`ясуванням всіх обставин, що мають значення для справи, дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні підстави для її скасування.

Крім того, у зв`язку із відмовою в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати визначені ст. 129 ГПК України, залишаються за скаржником.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 271, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Волинської області від 22.01.25р. у справі № 903/901/24 залишити без задоволення.

2. Ухвалу господарського суду Волинської області від 22.01.25р. у справі № 903/901/24 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, встановленому ст. 286-291 ГПК України.

4. Справу № 903/901/24 повернути до Господарського суду Волинської області.

Повний текст постанови складений "05" травня 2025 р.

Головуючий суддя Миханюк М.В.

Суддя Юрчук М.І.

Суддя Крейбух О.Г.