УХВАЛА

м. Київ

28.04.2025Справа № 910/19068/21

Суддя Привалов А.І., розглянувши матеріали

заяви приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Солонька Миколи Миколайовича

про надання дозволу на звернення стягнення на житлову нерухомість, право на користування якою має малолітня дитина

у справі №910/19068/21

за позовом Акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк»

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "КАН-СТАЙЛ";

2) ОСОБА_1 ;

про стягнення 1 009 995,48 грн.

Без виклику представників сторін,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний Банк" з позовом до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "КАН-СТАЙЛ"; 2) ОСОБА_1 про стягнення 1009955,48 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем-1, як боржником, та відповідачем-2, як поручителем, взятих на себе зобов`язань за Договором про надання банківської послуги - овердрафт "Легкий" №МБ-КІЕ-Ов-10289 від 16.10.2020.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.02.2022 у справі № 910/19068/21 позов задоволено повністю. Стягнуто солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю "КАН-СТАЙЛ" та ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк" заборгованість за кредитом в сумі 971 751 грн 02 коп. та заборгованість за простроченими процентами за користування кредитом у розмірі 38 204 грн 46 коп., а також витрати по сплаті судового збору.

11.04.2022 на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 10.02.2022 було видано чотири накази.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 за заявою стягувача видано дублікати наказів Господарського суду міста Києва від 11.04.2022 у справі №910/19068/21.

21.04.2025 через підсистему «Електронний суд» від приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Солонька Миколи Миколайовича надійшла заява про надання дозволу на звернення стягнення на 1/4 частки двокімнатної квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві власності боржниці - ОСОБА_1 , правом користування якою має зареєстрована - малолітня дитина боржниці.

Розглянувши подану приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Солонько М.М. заяву про надання дозволу на звернення стягнення на житлову нерухомість, право на користування якою має малолітня дитина, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 ГПК України письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Судом установлено, що подана заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подає заяву, а також інших учасників, справи.

Судом також установлено, що до заяви не додано докази її надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження), а саме: Товариству з обмеженою відповідальністю "КАН-СТАЙЛ" та ОСОБА_1 .

Крім того, суд звертає увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, наведену в пункті 70 постанови від 26.10.2021 у справі № 755/12052/19, яка сформулювала висновки про те, що, на відміну від виконання судових рішень, які безпосередньо передбачають звернення стягнення на конкретно визначене житлове приміщення у конкретно визначений спосіб, для інших судових рішень, які передбачають загальне право стягнення боргу (в тому числі солідарного) з боржника (його поручителя) на визначену суму зобов`язань, отримання державним або приватним виконавцем відповідного дозволу органу опіки та піклування є обов`язковим в силу самого факту існування права власності або права користування неповнолітньої дитини щодо нерухомого майна, яке реалізується в рамках виконавчого провадження. Захист відповідних прав неповнолітньої дитини забезпечує орган опіки та піклування в межах своїх повноважень, приймаючи рішення про надання зазначеного дозволу або відмову у наданні зазначеного дозволу державному або приватному виконавцю, а також суд у випадку звернення до нього уповноваженої особи щодо дій державного або приватного виконавця та/або органу опіки та піклування.

Таким чином, державний чи приватний виконавець спочатку повинен звернутися за дозволом органу опіки та піклування для реалізації житлової нерухомості, право на користування якою мають діти, а в разі відмови органу опіки та піклування, державний чи приватний виконавець з метою виконання судового рішення та забезпечення дотримання прав дітей повинен звернутися до суду.

Аналогічний висновок викладено постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 2-537/11.

До поданої заяви не додано доказів звернення приватного виконавця Солонька М.М до органу опіки та піклування про надання дозволу або відмову у наданні дозволу приватному виконавцю на реалізацію житлової нерухомості, право на користування якою має малолітня дитина боржниці, що, враховуючи правові позиції Верховного Суду, в обов`язковому порядку передує зверненню до суду з відповідною заявою про надання дозволу на звернення стягнення на житлову нерухомість, право на користування якою має малолітня дитина.

Наведене свідчить, що заявником не дотримано вимог пунктів 1, 5 частини 1, частини 2 статті 170 ГПК України.

Імперативними приписами ч. 4 ст. 170 ГПК України визначено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Отже, встановивши, що заяву подано приватним виконавцем без додержання вимог статті 170 ГПК України, суд дійшов висновку про її повернення заявнику (приватному виконавцю) без розгляду.

З огляду на вищевикладене та керуючись ст. 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Солонька Миколи Миколайовича про надання дозволу на звернення стягнення на житлову нерухомість, право на користування якою має малолітня дитина - повернути без розгляду.

2. Згідно ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 28.04.2025.

Суддя А.І. Привалов