ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" квітня 2025 р. м. Рівне Справа № 918/250/25

Господарський суд Рівненської області у складі судді О. Андрійчук, за участю секретаря судового засідання С. Оліфер, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу

за позовом керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Зорянської сільської ради Рівненського району Рівненської області

до Фізичної особи - підприємця Дученка Віктора Миколайовича

про стягнення 222 965,44 грн,

за участю представників:

від позивача: не з`явився,

від відповідача: В.Дудченко, паспорт,

від прокуратури: І.Немкович, посв. від 01.03.2023 № 071608,

УСТАНОВИВ:

У березні 2025 року керівник Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Зорянської сільської ради Рівненського району Рівненської області звернувся до Господарського суду Рівненської області із позовною заявою до Фізичної особи - підприємця Дученка Віктора Миколайовича про стягнення в дохід місцевого бюджету Зорянської об`єднаної територіальної громади грошові кошти в сумі 222 965,44 грн.

Стислий виклад позиції прокуратури, позивача, заперечень відповідача.

Згідно із позовною заявою, відповідач, зареєструвавши повідомлення про початок виконання будівельних робіт на нове будівництво магазину, до позивача зі зверненням стосовно визначення розміру пайової участі не звертався, внаслідок чого безпідставно зберіг у себе грошові кошти в розмірі 222 965,44 грн, які прокурор просить стягнути у судовому порядку.

У матеріально-правове обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на статті 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», статті 11, 1212 ЦК України, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» тощо.

Процесуальні рішення, заяви і клопотання учасників, результат їх розгляду.

Ухвалою суду від 26.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 28.04.2025.

У судовому засіданні 28.04.2025 відповідач до початку розгляду справи по суті заявив клопотання про визнання позову.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності та взаємозв`язку, оцінивши подані докази, заслухавши пояснення присутніх представників учасників, суд установив таке.

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

31.08.2020 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт РВ 65 на об`єкт: «Нове будівництво магазину».

Замовником будівництва об`єкту є Дученко Віктор Миколайович.

За інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідач з 26.02.2008 зареєстрований як фізична особа-підприємець. Одним з видів дяльності останнього вказано: 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, 41.20 будівництво житлових і нежитлових будівель.

Об`єкт будівництва розміщений за адресою: пл. В. Плютинського, 1-А, с. Зоря, на земельній ділянці з кадастровим номером :18:027:0324, цільове призначення 03.07 - Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

У розділі «Інформація по попередніх дозвільних документа» зазначено повідомлення про початок виконання будівельних робіт РВ 65.

У розділі «Пайова участь» відомості про сплату відсутні, вказано «не внесено або не вимагається». Також, згідно з інформацією, наданою Зорянською сільською радою (лист від 30.01.2025 № 418/06- 03-11/25), встановлено, що відповідач звернень стосовно визначення розміру пайової участі по об`єкту: «Нове будівництво магазину» до сільської ради не направляв, відповідно, інформація щодо сплати пайової участі відносно згаданого об`єкта відсутня.

04.01.2023 державною інспекцією архітектури та містобудування України (ДІАМ України) зареєстровано декларацію ІУ42 про готовність вказаного об`єкта до експлуатації.

Відповідно до даних декларації про готовність до експлуатації об`єкта ІУ 42 загальна кошторисна вартість об`єкта будівництва становить 5 574 136,00 грн, відтак розмір пайової участі, який підлягає стягненню з відповідача до місцевого бюджету на користь позивача, становить 222 965,44 грн (5 574 136,00 грн * 4%).

Щодо представництва прокурором інтересів держави суді.

Окружною прокуратурою 04.02.2025 за № 50-56-1366ВИХ-25 скеровано до Зорянської сільської ради лист щодо вжиття заходів, спрямованих на стягнення з відповідача коштів пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту.

Зорянська сільська рада листом від 12.02.2025 № 492/06-03-11/25 повідомила прокуратуру, що заходи реагування за фактом несплати коштів пайової участі замовником будівництва об`єкта «Нове будівництво магазину» відповідачем не вживалися. Вказане зумовлено обмеженим фінансуванням видатків на оплату професійної правничої допомоги адвокатом та сплати судового збору. При цьому Зорянська сільська рада не заперечує щодо вжиття Рівненською окружною прокуратурою заходів, спрямованих на захист її інтересів у випадках та порядку, встановлених законом.

При цьому, як зазначає прокуратура, у вказаному випадку прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави через порушення інтересів держави, що полягає в порушенні норм законодавства під час ухилення відповідачем від сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури с. Зоря, а також через нездійснення Зорянською сільською радою повноважень по зверненню до суду з позовом.

Суд, з урахуванням позиції, викладеної, зокрема в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, установив, що прокурором дотримано вимоги статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а тому наявні підстави для представництва інтересів держави прокуратурою в суді.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

На момент початку будівництва та прийняття в експлуатацію об`єкту будівництва статтю 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (яка передбачала, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) було виключено на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 № 132-IX (з 01.01.2020).

Поряд з тим, законодавцем під час внесення змін до Закону № 3038-VI (шляхом виключення статті 40 вказаного Закону на підставі Закону № 132-IX) було чітко встановлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) (абзац другий пункт 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX) у такому розмірі та порядку: 1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування; 3) замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва; 4) пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію; 5) кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту; 6) інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації.

Тобто відповідно до внесених Законом №132-ІХ змін з 01.01.2020 у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх повного виконання, є лише договори про сплату пайової участі, укладені до 01.01.2020 (частина перша пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №132-ІХ).

Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає: для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020; для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Отже, для об`єктів, будівництво яких розпочато раніше (однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію і якщо договори про сплату пайової участі до 01.01.2020 не були укладені) або будівництво яких розпочате у 2020 році, абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №132-IX визначено обов`язок (за винятком передбачених підпунктом 2 цього абзацу випадків) щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття такого об`єкта в експлуатацію.

Згідно з матеріалами справи відповідачу 31.08.2020 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт РВ 65 на об`єкт: «Нове будівництво магазину».

Відповідач звернень стосовно визначення розміру пайової участі по об`єкту: «Нове будівництво магазину» до сільської ради не направляв, доказів сплати пайової участі суду не надав.

У постанові від 20.07.2022 у справі №910/9548/21 Верховний Суд зауважив, що у випадку, якщо замовниками вказаних об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого прикінцевими та перехідними положеннями Закону №132-IX обов`язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, то, враховуючи викладені у постанові від 14.12.2021 у справі №643/21744/19 висновки Великої Палати Верховного Суду, належним та ефективним способом захисту буде звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України (така позиція підтримана Верховним Судом, зокрема, у постановах від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21, 13.12.2022 у справі № 910/21307/21, від 07.09.2023 у справі № 916/2709/22).

У такому разі суд має виходити з того, що замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.

Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події (частина друга статті 1212 ЦК України).

Відносини щодо повернення безпідставно збережених грошових коштів є кондикційними, в яких вина не має значення, важливим є лише факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Тобто зобов`язання з повернення безпідставно набутого або збереженого майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна.

Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдносин i їх юридичному змісту. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Отже, у разі порушення зобов`язання з боку замовника будівництва щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у правовідносинах, які виникли до внесення змін у законодавство щодо скасування обов`язку замовника будівництва укласти відповідний договір, орган місцевого самоврядування вправі звертатись з позовом до замовника будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів. Саме такий спосіб захисту буде ефективним та призведе до поновлення порушеного права органу місцевого самоврядування.

Щодо розміру заявлених позовних вимог, то як установлено судом із фактичних обставин справи, відповідно до даних декларації про готовність до експлуатації об`єкта ІУ 42 загальна кошторисна вартість об`єкта будівництва становить 5 574 136,00 грн, відтак розмір пайової участі, який підлягає стягненню з відповідача до місцевого бюджету на користь позивача, становить 222 965,44 грн (5 574 136,00 грн * 4%).

Зважаючи на викладене, вимоги прокурора є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Висновки суду за результатами вирішення спору.

За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами статей 75-79, 86 ГПК України, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Розподіл судових витрат.

Згідно з частиною першою статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (частина перша статті 124 ГПК України).

У позовній заяві прокурором зазначено попередній розрахунок судових витрат, що складаються із судового збору в розмірі 2 675,59 грн (з урахуванням вимог частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до пунтком 2 частини першої статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позов задоволено, відтак судовий збір покладається на відповідача.

Також судом установлено, що відповідач визнав позов.

Приписами частини першої статті 130 ГПК України, частини третьої статті 7 Закону України «Про судовий збір» унормовано, що у разі, зокрема визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Зважаючи, що відповідач визнав позов до початку розгляду по суті, відтак на нього покладається судовий збір в розмірі 1 337,79 грн, решта суми судового збору піддягає поверненню прокуратурі з Державного бюджету України.

Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 130, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Зорянської сільської ради Рівненського району Рівненської області до Фізичної особи - підприємця Дученка Віктора Миколайовича про стягнення 222 965,44 грн задовольнити.

Стягнути з Фізичної особи - підприємця Дученка Віктора Миколайовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Зорянської сільської ради Рівненського району Рівненської області (площа Володимира Плютинського,1, с. Зоря, Рівненський район, Рівненська область, 35314, ідентифікаційний код 04387220) в дохід місцевого бюджету Зорянської об`єднаної територіальної громади грошові кошти в розмірі 222 965,44 грн.

Стягнути з Фізичної особи - підприємця Дученка Віктора Миколайовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, м. Рівне, вул. 16 Липня, 52, ідентифікаційний код 02910077) 1 337,79 грн судового збору.

Повернути Рівненській обласній прокуратурі (33028, м. Рівне, вул. 16 Липня, 52, ідентифікаційний код 02910077) з Державного бюджету України судовий збір в розмірі 1337,80 грн, сплачений згідно з платіжною інструкцією від 21.03.2025 № 473.

Позивач: Зорянська сільська рада Рівненського району Рівненської області (площа Володимира Плютинського,1, с. Зоря, Рівненський район, Рівненська область, 35314, ідентифікаційний код 04387220).

Відповідач: Фізична особа - підприємець Дученко Віктор Миколайовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Стягувач за судовим збором: Рівненська обласна прокуратура (33028, м. Рівне, вул. 16 Липня, 52, ідентифікаційний код 02910077).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повне рішення складене та підписане 28.04.2025.

Суддя О.Андрійчук