УХВАЛА

м. Київ

01.05.2025Справа № 910/3338/25

Суддя Господарського суду міста Києва Князьков В. В., розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА» про продовження встановленого судом строку на подачу відзиву по справі

за позовом: Керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва, м.Київ

до відповідача 1: Київської міської ради, м.Київ

до відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА», м.Київ

про визнання незаконним і скасування рішення, визнання недійсним договору, повернення земельної ділянки, -

Без виклику учасників судового процесу

ВСТАНОВИВ:

Керівник Солом`янської окружної прокуратури міста Києва звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача 1. Київської міської ради, 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА» про:

- визнання незаконним та скасувати рішення Київської міської ради від 19.09.2024 № 128/9936 «Про передачу Товариству з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА» земельної ділянки в оренду на вулиці Адама Міцкевича, 1-А у Солом`янському районі міста Києва»;

- визнання недійсним договору оренди земельної ділянки площею 0, 0994 га по вулиці Адама Міцкевича, 1-А у Солом`янському районі міста Києва (кадастровий номер :72:012:0007), укладеного між Київською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА», який 10.12.2024 посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Біловар І.О. та зареєстровано в реєстрі за № 5052, з одночасним припиненням державної реєстрації права оренди у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (номер запису про інше речове право 57946883) (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

- зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА» повернути територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради (, вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01001) земельну ділянку площею 0, 0994 га по вулиці Адама Міцкевича, 1-А у Солом`янському районі міста Києва (кадастровий номер :72:012:0007), у стані, придатному для її подальшого використання.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилався на рішення Київської міської ради від 19.09.2024 прийнято, а договір оренди земельної ділянки від 10.12.2024 укладено з порушенням вимог чинного земельного та містобудівного законодавства, всупереч інтересам держави та територіальної громади, у зв`язку з чим рішення підлягає визнанню незаконним та скасуванню, договір оренди - визнанню недійсним, земельна ділянка - поверненню. Спірним рішенням Київської міської ради передано земельну ділянку не для обслуговування та експлуатації нерухомого майна, а для нового будівництва, чим порушено вимоги ст. ст. 116, 124, 134, 135 Земельного кодекс України. Розмір земельної ділянки, необхідної для обслуговування розміщеного на ній майна, не є безмежним, оскільки у будь-якому випадку обумовлюється наявною у власника необхідністю використовувати майно за цільовим призначенням. Водночас, прокурором вказано, що Київська міська рада надала поза конкурсом земельну ділянку площею 0,0994 га у зв`язку з набуттям товариством права власності на нерухоме майно загальною площею 104, 3 кв.м, що майже в 10 разів перевищує площу нерухомого майна, без жодного обґрунтування такої необхідності. При відведенні спірної земельної ділянки у зв`язку із набуттям права власності на нерухоме майно площею 104, 3 кв.м, відсутнє обгрунтування надання земельної ділянки саме площею 0, 0994 га, яка значно (майже у 10 разів) перевищує площу нерухомого майна.

Ухвалою від 31.03.2025 відкрито провадження у справі; постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 30.04.2025.

30.04.2025 на адресу Господарського суду міста Києва надійшла заява відповідача 2 про продовження строку на подачу відзиву.

Розглянувши вказане клопотання, суд дійшов висновку щодо його задоволення, з урахуванням наступного.

Частиною 1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (ч.3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України).

При цьому, судом в контексті означеного враховано, що принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс-Матеос проти Іспанії» від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

За приписами ч.ч.2,6 ст.119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, виходячи з вищевикладеного у сукупності, з метою виконання завдань господарського судочинства та дотримання його основних засад, суд дійшов висновку щодо можливості задоволення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА» про продовження встановленого судом строку для подання відзиву на позов.

Керуючись ст. ст. 119, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КІНГСТА» про продовження встановленого судом строку.

2. Продовжити відповідачу 2 встановлений ухвалою від 31.03.2025 Господарського суду міста Києва строк на подання до суду відзиву до 08.05.2025.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Князьков