ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"28" квітня 2025 р. м. Одеса № 916/1314/25
Господарський суд Одеської області у складі судді Деркач Т. Г.,

розглянувши матеріали заяви за вх.№1348/25 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

В С Т А Н О В И В:

01.04.2025 фізична особа ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.04.2025 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи залишено без руху та заявнику встановлено 10 (десятиденний) строк, з дня отримання даної ухвали, усунути недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

22.04.2025 за вх.№12812125 господарський суд одержав заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків, в якій останній зазначає:

«Станом на дату подання заяви про усунення недоліків я не можу їх надати з таких причин: Готівкові кредити: Частина позик від мікрофінансових організацій отримана готівкою без зарахування на рахунки. Закриті рахунки: Деякі банківські рахунки закрито через прострочення або погашення, і доступ до виписок втрачено. Запити до банків залишилися без відповіді. Обмежений доступ: Онлайн-кабінети мікрофінансових організацій заблоковано після прострочення, а відповіді на мої запити не надійшли. Натомість я надаю альтернативні докази, спираючись на рішення Верховного Суду від 21.10.2020 у справі №915/36/20, яке допускає невичерпний перелік доказів: копії договорів, що підтверджують отримання кредитів; квитанції про часткове погашення боргів; скріншоти особистих кабінетів із сумами заборгованості (за наявності); листування з кредиторами, де я просив довідки про борг. Ці документи є належними відповідно до статті 76 ГПК України та підтверджують мої зобов`язання. Об`єктивні труднощі (воєнний стан, практика мікрофінансових організацій, закриття рахунків) унеможливлюють надання виписок.».

Суд, дослідивши надану заяву про усунення недоліків, вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно з частиною четвертою статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на мету та цілі КУзПБ інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

За такого підходу у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах статей 3 та 13 ЦК України, відповідно до яких дії учасників правовідносин мають бути добросовісними (пункт 6 частини 1 статті 3 ЦК України), тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, а також завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частини 2, 3 статті 13 ЦК України).

До боржника - фізичної особи КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Зокрема, задля отримання бажаного результату - відновлення платоспроможності у судовій процедурі реструктуризації боргів КУзПБ покладає на боржника обов`язки:

- повідомити про обставини, що стали підставою для звернення до суду (пункт 3 частини другої статті 116 КУзПБ), отже обґрунтувати природу і причини неплатоспроможності, надати інформацію щодо витрачання коштів, отриманих від кредитора (кредитодавця, позикодавця), та/або щодо руху основних активів з часу виникнення зобов`язань перед кредиторами тощо;

- надати повну і достовірну інформацію про власний майновий стан та членів його сім`ї, щодо розміру та джерел доходів (пункти 4-11 частини третьої статті 116 КУзПБ), а в разі необхідності і додаткові пояснення чи документи на підтвердження належного виконання цих вимог;

- подати проект плану реструктуризації боргів та співпрацювати з керуючим реструктуризацією і зборами кредиторів при погодженні його змісту (частина четверта статті 116, частина сьома статті 126 КУзПБ);

- повністю погасити окремі види заборгованості до затвердження судом плану реструктуризації боргів боржника (стаття 125 КУзПБ);

- погашати вимоги кредиторів згідно з умовами плану реструктуризації боргів у разі його затвердження (частина перша статі 128 КУзПБ).

КУзПБ містить низку процесуальних запобіжників задля уникнення недобросовісного використання боржником судових процедур неплатоспроможності, зокрема передбачає:

- відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо боржника притягнуто до адміністративної або кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю чи визнано банкрутом протягом попередніх п`яти років (пункти 3, 4 частини 4 статті 119 КУзПБ), а також заборону відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи-боржника протягом року з дня закриття такого провадження стосовно того ж боржника з підстав, передбачених частиною 7 статті 123 КУзПБ;

- закриття провадження у справі про неплатоспроможність у випадку ненадання боржником повної і достовірної інформації про власне майно, доходи і витрати та членів його сім`ї; приховування боржником власних активів через їх передачу членам сім`ї; якщо боржника притягнуто до адміністративної чи кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю (пункти 1-3 частини 7 статті 123 КУзПБ);

- відмову у затвердженні плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність, якщо порушено порядок розроблення та погодження цього плану; умови реструктуризації боргів суперечать законодавству; боржник не погасив борги, що підлягають обов`язковій сплаті згідно з частиною 3 статті 125 КУзПБ або боржник вчиняє дії, спрямовані на перешкоджання проведенню стосовно нього процедур, передбачених цим Кодексом (пункти 1, 2, 5, 6 частини 8 статті 126 КУзПБ);

- дискрецію господарського суду у вирішенні питання щодо можливості подальшого руху справи про неплатоспроможність, якщо протягом трьох місяців з дня введення процедури реструктуризації боргів боржника мета цієї процедури не досягнута (частина одинадцята статті 126 КУзПБ).

Системне тлумачення цих приписів свідчить, що за їх змістом законодавець закріпив у спеціальних нормах КУзПБ принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Саме такий боржник реалізує право ініціювати провадження у справі про власну неплатоспроможність не на шкоду кредиторам, а для досягнення легітимної мети цього провадження - соціальної реабілітації добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності (подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 31.01.2024 у cправі №911/2140/22, від 15.02.2024 у справі №904/7413/21, від 25.01.2024 у справі №916/1575/21, від 18.04.2024 у справі №920/1398/21).

Суд ухвалою від 07.04.2025 зобов`язав заявника надати банківські виписки, що підтверджують зарахування кредитних коштів на рахунок боржника та операції щодо погашення кредитів.

Натомість у заяві про усунення недоліків від 21.04.2025 заявник, обґрунтовуючи неможливість подання таких доказів, вказав такі причини:

- готівкові кредити: частина позик від мікрофінансових організацій отримана готівкою без зарахування на рахунки;

- закриті рахунки: деякі банківські рахунки закрито через прострочення або погашення, і доступ до виписок втрачено. Запити до банків залишилися без відповіді;

- обмежений доступ: Онлайн-кабінети мікрофінансових організацій заблоковано після прострочення, а відповіді на запити не надійшли.

Заявник стверджує, що «через готівковий характер позик, закриття рахунків і обмежений доступ до кабінетів» не може надати виписки, але подав альтернативні докази (договори, квитанції, скріншоти, листування), які підтверджують борги.

Натомість суд звертає увагу, що жодних квитанцій (чи інших видів платіжно-розрахункових документів) про отримання готівкових коштів боржник до заяви не додав.

Ненадання боржником належних та допустимих доказів на підтвердження вчинення кредитних операцій унеможливлює встановлення правомірності підстав звернення з заявою про неплатоспроможність (ст. 115 КУзПБ) та свідчить про недобросовісність заявника.

Враховуючи те, що заявником вказані в ухвалі Господарського суду Одеської області від 07.04.2025 недоліки не усунено, і такі недоліки є суттєвими та безпосередньо впливають на визначення правомірності підстав звернення до суду, господарський суд повертає заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Керуючись ст.ст. 115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність вх.№1348/25 від 01.04.2025 у справі №916/1314/25 повернути ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ст.235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складання повної ухвали

Повну ухвалу складено 28.04.2025.

Суддя Т.Г. Деркач