ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"24" квітня 2025 р. м ХарківСправа № 922/1403/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" (місцезнаходження: 61037, місто Харків, вулиця Мефодіївська, будинок 11; )
до Приватної фірми "Елена" (місцезнаходження: 61085, місто Харків, проспект Жуковського, будинок 3, квартира 244; РНОКПП: 22652200)
про стягнення 208 480,22 грн.

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Харківські теплові мережі" (позивач) звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про стягнення з Приватної фірми "Елена" (відповідач) заборгованості у сумі 208 480,22грн., з яких:

-75 354,37грн.вартість спожитої теплової енергії за договором про постачання теплової енергії № 1029, за період з квітня 2015 по листопад 2021;

-26 706,96грн.вартість спожитої теплової енергії на потреби опаленная без укладання договору за період з жовтня 2014 по листопад 2021;

-104 699,82грн.заборгованість за Індивідуальним договором про надання послуги з постачання теплової енергії від 31.10.21р., яка утворилась за період з грудня 2021 року по квітень 2023 року;

-365,62грн.абонентська плата за індивідуальним договором про надання послуги з постачання теплової енергії від 31.10.21р., що утворилась за період з грудня 2021 року по вересень 2023 року;

-1353,45грн. технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньобудинкових систем теплопостачання багатоквартирних будинків житлового фонду комунальної та інших форм власності за Публічним договором від 01.07.2022, що утворилась за період з липня 2022 р. по вересень 2023р.;

Також позивач просить суд покласти витрати зі сплати судового збору так поштові витрати на відповідача.

Дослідивши матеріали позовної заяви Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" та додані до неї документи, суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на наступне.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України визначено позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Втім, як вбачається з позовної заяви, доданий до позовної заяви додаток 3 "акт звіряння на 01.10.2017" за змістом є "Актом звіряння від 01.01.2017", а не 01.10.2017 як зазанчено в назві додатку.

Разом з цим, судом встановлено, що позивач долучив до позовної заяви (матеріалів справи) копії документів, викладених іноземною мовою (російською), без відповідного їх перекладу українською мовою та належного засвідчення (додаток 4- акт обстеження, додаток 6 - акт обстеження від 23.10.2017 та акт обстеження від 21.12.2018, додаток №7 - акти підключення та відключення).

Статтею 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.1999 у справі № 10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації, тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина 5 статті 10 Конституції України).

Відповідно до ст. 10 ГПК України господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України "Про судоустрій та статус судів" судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 Закону України Про забезпечення функціонування української мови як державної у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому до письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку ст. 79 Закону України Про нотаріат. Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України №296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком. Переклад має бути зроблений з усього тексту документа, що перекладається, і закінчуватися підписами. Під текстами оригіналу та перекладу вміщується підпис перекладача у разі здійснення перекладу перекладачем. Посвідчувальний напис викладається під текстами документа і перекладу з нього. Переклад, розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, прикріплюється до нього, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса і його печаткою.

Таким чином докази, не перекладені з російської мови на українську мову та не засвідчені належним чином в порядку ст. 79 Закону України Про нотаріат не є належними документами, оскільки не оформлені в установленому законом порядку.

Дана правова позиція також відповідає усталеній судовій практиці як місцевих судів, так і Верховного Суду, зокрема:

- Господарського суду Київської області (ухвали від 29.08.2023 у справі №911/2477/23, від 16.03.2023 у справі №911/169/23 тощо),

- Господарського суду Харківської області (ухвала від 25.03.2022 у справі №922/753/22),

- Господарського суду Одеської області (ухвали від 10.01.2022 у справі №916/23/22, від 1312.2021 у справі №916/3724/21, від 08.12.2021 у справі №916/3756/21 тощо),

- Господарського суду Львівської області (ухвала від 05.06.2023 у справі №914/1700/23 тощо),

- Верховного Суду (постанова від 20.06.2019 у справі №910/4473/17).

Відтак відсутність належним чином засвідченого перекладу на українську мову документу, складеного іноземною мовою, унеможливлює встановлення судом змісту такого документу, дії, яка вчинена на підставі вказаного документу, особи, якою вона була вчинена, на користь кого тощо.

Таким чином документ, який є предметом спору у даній справі, не перекладений з російської мови на українську мову та не засвідчений належним чином в порядку ст. 79 Закону України Про нотаріат, а тому не є належними документом, оскільки не оформлений в установленому законом порядку.

Більш того суд позбавлений можливості дослідити такий документ та надати йому оцінку, що унеможливлює вирішення спору по суті.

Отже позивачу слід подати суду здійснений в установленому законом порядку переклад українською мовою усіх документів, викладених іноземною мовою, копії яких долучено до позовної заяви (матеріалів справи).

Згідно приписів частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" без руху та надати позивачу строк на усунення відповідних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" без руху та встановити заявнику строк на усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення даної ухвали.

2. Визначити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом :

- надання до суду копії додатку№ 4- акт обстеження, додатку№ 6 - акт обстеження від 23.10.2017 та акт обстеження від 21.12.2018, додатку №7 - акти підключення та відключення, забезпечених перекладом українською мовою та засвідчених нотаріусом в порядку статті 79 Закону України "Про нотаріат";

- письмових пояснень, щодо додатку №3 "акт звіряння на 01.10.2017".

3. Окремо попередити заявника про те, що частиною четвертоюстатті 174 Господарського процесуального кодексу Українивизначено: якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/ .

Ухвалу підписано 24.04.2025

Суддя В.В. Рильова

Справа №922/1403/25