ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

30.04.2025м. СумиСправа № 920/484/25

Господарський суд Сумської області у складі:

судді Резніченко О.Ю.,

розглянув без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами у порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом: Керівника Окружної прокуратури міста Суми в інтересах держави в особі Сумської міської ради (пл. Незалежності, 2, м. Суми, 40000, код ЄДРПОУ 2382353)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Єврогрінгаз (вул. Залізнична, буд. 164, с. Калинівка, Васильківський район, Київська область, 06623, )

про стягнення 217494,61 грн

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом.

Прокурор в інтересах держави в особі позивача звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача 217494,61 грн за використання земельної ділянки площею 0,9828 га, кадастровий номер :11:003:0014 за адресою: м. Суми, вул. Чернігівська, 11, без оформлення договору оренди за період з 13.07.2023 по 31.12.2024.

Прокурор обґрунтовує позовні вимоги тим, що відповідач є власником нежитлових приміщень. Нежитлові приміщення розміщені на земельній ділянці, яка належить позивачу. Відповідач не врегулював з позивачем орендні відносини, а саме шляхом укладення договору оренди. В той же час, у відповідача виник обов`язок сплачувати орендну плату за користування земельною ділянкою до державного бюджету. Відповідач орендну плату не сплачував, а тому прокурор звернувся до суду з даним позовом в інтересах позивача. Прокурор стверджує, що ухилення відповідача від обов`язкової сплати коштів за фактичне використання земельної ділянки є підставою для застосування положень ст. ст. 1212, 1214 ЦК України.

Ухвалою суду від 31.03.2025 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Позивачем та відповідачем ухвала про відкриття провадження отримана 31.03.2025 о 18:30, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (а.с. 34, 35).

Відповідач відзив на позовну заяву до суду не надав, а тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України.

Щодо підстав звернення з даним позовом до суду прокурора в інтересах держави в особі Сумської міської ради.

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За приписами частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №3-рн/99 від 08.04.1999 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Керівник Окружної прокуратури м. Суми, звертаючись з позовом в інтересах держави в особі Сумської міської ради, зазначив підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом та представництва інтересів держави те, що позивачем як органом, уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, не вжито належних заходів щодо усунення порушень в межах своїх повноважень, в тому числі шляхом звернення до суду.

Прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Сумської міської ради з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі Закон) однією з форм місцевого самоврядування є представництво спільних інтересів територіальних громад, сіл селищ, міст через міські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Як визначено ст. 10 Закону міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до приписів ч. 5 ст. 16 Закону від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Згідно зі ст. 26, ст. 33 Закону та ст. 12 Земельного кодексу України до компетенції сільських, селищних, міських рад, та їх виконавчих органів належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин, зокрема розпорядження землями територіальних громад, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охоронною земель, вирішення земельних спорів та інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Частиною 5 ст. 60 цього Закону визначено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.

При цьому, враховуючи вимоги ст. 19 Конституції України, територіальна громада м. Суми як власник спірної земельної ділянки делегує Сумській міській раді повноваження щодо здійснення права власності від її (громади) імені, в її інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом. Тобто воля територіальної громади як власника може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування, які відповідають вимогам законодавства та інтересам територіальної громади.

Місцеве самоврядування є способом реалізації народом належної йому влади, яка діє на принципах (засадах) державної підтримки та гарантування державою місцевого самоврядування (ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно з положеннями ст. 142 Конституції України державною гарантією місцевого самоврядування є участь держави у формуванні дохідної частини його бюджетів та компенсація у необхідних випадках витрат місцевого самоврядування.

Держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. (ст. 62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до положень ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є, зокрема, доходи місцевих бюджетів. Доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Склад доходів місцевих бюджетів визначається Бюджетним кодексом України та законом про Державний бюджет України (ст. 63 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно зі ст.ст. 10, 265 Податкового кодексу України плата за землю є місцевим податком. Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 64 Бюджетного кодексу України вона зараховується до бюджетів місцевого самоврядування, а отже бюджет Сумської міської ради недоотримав би значну суму коштів.

Місцеві бюджети мають бути достатніми для забезпечення виконання органами місцевого самоврядування наданих їм законом повноважень на забезпечення населення послугами не нижче рівня мінімальних соціальних потреб. Повноваження на здійснення витрат місцевого бюджету мають відповідати обсягу надходжень місцевого бюджету.

У разі, коли вичерпано можливості збалансування місцевих бюджетів і при цьому не забезпечується покриття видатків, необхідних для здійснення органами місцевого самоврядування наданих їм законом повноважень на забезпечення населення послугами не нижче рівня мінімальних соціальних потреб, держава забезпечує збалансування місцевих бюджетів шляхом передачі необхідних коштів до відповідних місцевих бюджетів у вигляді дотацій та субвенцій відповідно до закону (ст. 66 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Недоотримання коштів у розмірі суми орендної плати суттєво ослаблює дохідну частину місцевого бюджету та може призвести до неможливості покриття щомісячних (постійних) видатків місцевого бюджету і як наслідок до необхідності державного забезпечення збалансування місцевого бюджету.

Таким чином, місцеві інтереси знаходяться у тісному зв`язку із загальнодержавними, а місцеве самоврядування і державне буття суспільства характеризуються взаємозалежністю та взаємодоповненням. Як наслідок, у разі порушення економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, порушуються й інтереси держави в цілому.

Фактом не отримання коштів від орендної плати за спірну земельну ділянку місцевим бюджетом порушуються визначальні матеріальні потреби суспільства, територіальної громади м. Суми як носія єдиного джерела влади в Україні, тобто порушуються інтереси держави в цілому, оскільки ослаблюються економічні основи місцевого самоврядування, що призводить до неможливості забезпечення виконання відповідних програм розвитку.

Орган місцевого самоврядування Сумська міська рада, при наявності порушень інтересів територіальної громади м. Суми, а саме факту нездійснення ТОВ «Єврогрінгаз» плати за користування земельною ділянкою у передбаченому законодавством розмірі, у судовому порядку не вживає відповідних заходів та не здійснює захист порушених законних економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, територіальної громади міста та як наслідок й інтересів держави в цілому.

Так, листом від 18.03.2025 Окружною прокуратурою міста Суми повідомлено Сумську міську раду про виявлене порушення вимог земельного законодавства.

Листом від 24.03.2025 Департаментом забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради повідомлено, що позовна заява до цього часу не подавалася у зв`язку із обмеженим фінансуванням.

Вказане є підставою для захисту порушених інтересів держави прокуратурою шляхом представництва в суді.

Сумська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє спільні інтереси територіальної громади жителів міста Суми, здійснює відповідно до закону від імені та в інтересах вказаної територіальної громади правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права власності.

Отже, з вказаних обставин вбачається, що Сумська міська рада (як уповноважений орган на вжиття заходів представницького характеру) неналежним чином виконує свої повноваження щодо захисту інтересів держави.

Таким чином, прокурор, звертаючись з позовом, зазначив підстави для представництва прокурором інтересів держави та підтвердив їх наявність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

На земельній ділянці з кадастровим номером :11:003:0014 площею 0,9828 га, що розташована за адресою: м. Суми, вул. Чернігівська, 11 та належить Сумській міській раді, знаходиться об`єкт нерухомості, який на праві приватної власності належить ТОВ «Єврогрінгаз».

Відповідно до протоколу загальних зборів учасників ТОВ «Єврогрінгаз» від 28.06.2023 та акту приймання-передачі від 29.07.2023, ОСОБА_1 передав до статутного капіталу ТОВ «Єврогрінгаз» нежитлове приміщення, єдиний майновий комплекс зі складовими частинами: адмінбудівля «ІІ,А», загальною площею 736,6 кв.м.; майстерня «І,Б», загальною площею 442 кв.м.; склад «II,В», загальною площею 104,5 кв.м.; склад «I,Г», загальною площею 22,2 кв.м.; склад «І.Д», загальною площею 538,5 кв.м.; склад «І,Е», загальною площею 187,4 кв.м.; БРУ «І.Ж», загальною площею 121,1 кв.м.; котельня з побутовими приміщеннями «ІІ,3», загальною площею 158,6 кв.м.; пилорама «»ІІ,И», загальною площею 92,6 кв.м.; склад «І, Л»., загальною площею 44,8 кв.м; котельня «М,Л», загальною площею 26,1 кв.м.; будинок охорони «І,М», загальною площею 3,2 кв.м.; склад «І,Н». загальною площею 286,7 кв.м.; гараж «І,П», загальною площею 32,8 кв.м.; та надвірні споруди: навіс «Р», убиральня «У», огорожа №1-5, замощення «І», що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, як зазначено у вказаному протоколі та акті приймання-передачі, дане нерухоме майно розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером :11:003:0014 площею 0,9828 га.

12.07.2023 право приватної власності на вказані приміщення зареєстроване за ТОВ «Єврогрінгаз», що підтверджується витягом з Державного реєстру права власності на нерухоме майно (а.с. 18-19).

Таким чином, ТОВ «Єврогрінгаз» користується земельною ділянкою комунальної власності під належним йому нерухомим майном з липня 2023 року по теперішній час.

У той же час, відомості щодо укладання між Сумською міською радою та ТОВ «Єврогрінгаз» договору оренди земельної ділянки комунальної власності під нерухомим майном останнього у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні.

Крім того, листами від 05.08.2024 №06-01-16/1093, від 24.02.2025 №06.01-16/276 Департамент забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради повідомляв ТОВ «Єврогрінгаз» про необхідність належного оформлення користування вищевказаною земельною під належним йому нерухомим майном, а також пропонував добровільно сплатити розмір недоотриманих доходів за користування земельної ділянки з кадастровим номером :11:003:0014.

Проте, ТОВ «Єврогрінгаз» так і не звернулося до Сумської міської ради з метою укладення договору оренди земельної ділянки під належним йому нерухомим майном та не сплатило недоотриманих доходів за користування земельною ділянкою комунальної власності з кадастровим номером :11:003:0014.

Відповідно до інформації Головного управління ДПС у Сумській області, зазначеної в листі від 18.09.2024, Відповідач земельний податок та/або орендну плату за 2023-2024 роки (станом на 16.09.2024) не сплачував (а.с. 20).

Як вбачається з листа Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради від 28.02.2025 № 06.01-18/327-7, ТОВ «Єврогрінгаз» за користування земельною ділянкою комунальної власності з кадастровим номером :11:003:0014, яка розташована за адресою: м. Суми, вул. Чернігівська, 11 не здійснює плати за землю.

Відповідно до розрахунку Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, місцевий бюджет не отримав дохід за користування відповідачем ТОВ «Єврогрінгаз» земельною ділянкою з кадастровим номером :11:003:0014, яка розташована за адресою: м. Суми, вул. Чернігівська, 11, за період із 13.07.2023 по 31.12.2024 у сумі 217494,61 грн.

Суд погоджується з доводами позивача, що відповідач продовжує використовувати земельну ділянку, що підтверджується вказаними витягами, які доводять, що відповідач є власником нежитлових приміщень, які розташовані на спірній земельній ділянці.

Позивач під час звернення з позовом до суду нарахував відповідачу 217494,61 грн. безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за період з 13.07.2023 по 31.12.2024.

Якщо фактичний користувач земельної ділянки без достатньої правової підстави зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, якби уклав договір оренди, то відповідно зобов`язаний повернути ці кошти органу місцевого самоврядування за ст. 1212 ЦК України (постанова Великої палати ВС від 20.11.2018 р., справа №922/3412/17).

При цьому, для визначення розміру орендної плати використовується нормативно-грошова оцінка земельної ділянки (п. 289.1 ПК України). А це свідчить про те, що земельна ділянка має бути відведена в натурі, їй присвоюється кадастровий номер та видається Витяг з державного земельного кадастру (постанова Великої палати ВС від 23.05.2018 р., справа №629/4628/16-ц).

Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Тобто для отримання відшкодування (понесені збитки) органами місцевої влади земельна ділянка має існувати як об`єкт цивільного права.

Тому позивач правомірно здійснив розрахунок розміру безпідставно збережених коштів з урахуванням площі спірної земельної ділянки, сформований як об`єкт цивільних прав, тобто із площі 0,9828 га.

Відповідно до ст. ст. 11, 509 ЦК України підставами виникнення зобов`язань, у тому числі є набуття, збереження майна без достатньої правової підстави (не договірні зобов`язання).

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Умовою виконання зобов`язання - є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідачем не надано до суду будь-яких правовстановлюючих документів, які б посвідчували факт правомірного використання спірної земельної ділянки (рішення про передачу земельної ділянки у власність/користування, державний акт на право постійного користування тощо).

Судом встановлено, що розрахунок розміру безпідставно збережених коштів (а.с. 15) проведений з урахуванням площі спірної земельної ділянки, сформованої як об`єкт цивільних прав, на підставі нормативно грошової оцінки, зазначеної у витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 25.12.2023 №НВ-023 та від 09.10.2024 № НВ-024.

Таким чином, за період з 13.07.2023 по 31.12.2024 сума недоотриманої орендної плати (безпідставно збережених коштів) складає 217494 грн 61 коп.

Станом на день розгляду справи відповідач кошти не сплатив.

Згідно з ч. 2 ст. 120 ЗК України якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені.

Виникнення права власності на об`єкт нерухомості не є підставою для автоматичного виникнення права власності чи укладення договору оренди земельної ділянки, адже відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав, з огляду на що новий власник (користувач) земельної ділянки не звільняється від необхідності оформлення права на неї відповідно до вимог законодавства.

Суд дійшов висновку, що з дня виникнення права власності на нерухоме майно у відповідача виник обов`язок сплачувати кошти за використання земельної ділянки. Тому наявні правові підстави для сплати відповідачем орендної плати за землю, в тому числі, за відсутності договору оренди земельної ділянки.

Згідно з ст. 73, 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідачем суду не надано належних та допустимих доказів сплати орендної плати за користування спірною земельною ділянкою.

Тому позивачем доведено, а судом встановлено факт несплати відповідачем орендної плати в розмірі 217494 грн 61 коп. за період з 13.07.2023 по 31.12.2024.

Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб, чи наслідком події.

У даному випадку достатньою підставою для набуття права користування на майно (земельну ділянку) в силу положень ст.ст. 1, 15 Закону України «Про оренду землі» є виключно договір оренди земельної ділянки, який відповідно до ст. 125 ЗК України підлягає обов`язковій державній реєстрації.

У подальшому, внаслідок використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів, відповідачем отримано дохід в результаті нездійснення плати за землю.

Відповідно до ч. 1 ст. 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави.

Ухилення відповідача від обов`язкової сплати коштів за фактичне використання земельної ділянки є підставою для застосування положень ст.ст. 1212, 1214 ЦК України. Крім того, обов`язок сплатити суму коштів, отриманих від безпідставно набутого майна, виникає в силу самого факту такого збагачення і не залежить від того, чи стало воно результатом поведінки набувача чи потерпілого або третіх осіб, або сталось поза волею останніх.

Суд дійшов висновку, що відповідачем порушені права позивача, а тому позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 217494 грн 61 коп. є правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що судом позовні вимоги задоволені повністю, то на відповідача покладаються витрати прокурора зі сплати судового збору в розмірі 2610 грн 23 коп.

Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов Керівника Окружної прокуратури міста Суми в інтересах держави в особі Сумської міської ради до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврогрінгаз» про стягнення 217494 грн 61 коп. безпідставно збережених коштів задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврогрінгаз» (вул. Залізнична, буд. 164, с. Калинівка, Васильківський район, Київська область, 06623, ) на користь Сумської міської ради (м-н Незалежності, буд. 2, м. Суми, 40000, ) 217494 грн 61 коп. безпідставно збережених коштів.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Єврогрінгаз» (вул. Залізнична, буд. 164, с. Калинівка, Васильківський район, Київська область, 06623, ) на користь Сумської обласної прокуратури (вул. Г. Кондратьєва, буд. 33, м. Суми, 40000, ) 2610 грн 23 коп. витрат по сплаті судового збору.

4. Видати Сумській міській раді, Сумській обласній прокуратурі накази після набрання рішенням законної сили.

5. Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Згідно з ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повні реквізити сторін зазначені у п. 2, п. 3 резолютивної частини даного рішення.

Повне судове рішення складено 30.04.2025.

Суддя О.Ю. Резніченко