ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року м. ЧернівціСправа № 926/145/25

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Дутки В.В., при секретарі судового засідання Токарюк Н.Я., розглянувши матеріали справи

за позовом приватного підприємства Алекс Промбуд, м. Чернівці

до Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради, м. Чернівці

про стягнення заборгованості в сумі 6 574 927,89 грн

представники сторін:

від позивача Фодчук О.В.

від відповідача Фуркал С.О., Філіп М.О.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство Алекс Промбуд звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позов до Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради про стягнення заборгованості з за договором підряду № 72/16 від 05.10.2016 в сумі 6574927,89 грн, з яких: 3800408,40 грн сума боргу, 2050359,48 грн інфляційне збільшення, 397012,53 3% річних та 327147,48 грн пеня.

Ухвалою від 28.01.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 19.03.2025 відкладено підготовче засідання на 26.03.2025.

26.03.2025 до суду надійшло клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

У судовому засіданні 26.03.2025 оголошувалась перерва до 28.03.2025.

Ухвалою від 28.03.2025 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача від 26.03.2025 про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою від 28.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 23.04.2025.

У судовому засіданні 23.04.2025 представник позивача просив задовольнити позов. Представник відповідача вважає позовні вимоги необґрунтованими та просив відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

05.10.2016 між Департаментом містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради та приватним підприємством «Алекс Промбуд» укладено договір підряду №72/16 на будівництво проспекту Незалежності на ділянці від вул.Сторожинецької до вул.Героїв Майдану в м.Чернівці.

Відповідно до п.1.1. Договору, підрядник, відповідно до проектно-кошторисної документації та умов Договору, зобов`язується виконати роботи з будівництва проспекту Незалежності на ділянці від вул. Сторожинецької до вул.Героїв Майдану, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи на умовах, визначених цим Договором.

Умовами п.3.1. Договору передбачено, що договірна ціна робіт визначається на підставі кошторису та не повинна відрізнятися від змісту пропозиції переможця процедури закупівлі, є динамічною в межах кошторисної вартості та становить 30653,1696 тис.грн. (тридцять мільйонів шістсот п`ятдесят три тисячі сто шістдесят дев`ять грн. 60 коп.) з ПДВ та є невід`ємною частиною Договору (Додаток №1). Ліміт асигнувань на 2016 рік становить 948,64560 тис.грн. (дев`ятсот сорок вісім тисяч шістсот сорок п`ять гри. 60 коп.) з ПДВ, Джерело фінансування кошти міського бюджету.

Згідно з п.4.2. Договору, оплата виконаних робіт проводиться на підставі актів приймання виконаних робіт (форма КБ-2в) та довідок про їх вартість (форма КБ-3), підписаних уповноваженими представниками Замовника та Підрядника.

Акти приймання виконаних робіт готує Підрядник і передає для підписання уповноваженому представнику Замовника не пізніше 20 числа звітного місяця. Уповноважений представник Замовника протягом трьох днів перевіряє виконану роботу та правильність застосування розцінок і підписує їх в частині фактично виконаних обсягів робіт. Замовник зобов`язується протягом 10 календарних днів з моменту підписання належно оформленого Акту приймання виконаних робіт прийняти рішення про оплату за виконані роботи та подати доручення на здійснення платежу органу Державної казначейської служби України (п. 4.3. Договору).

Строк виконання робіт Підрядником не пізніше 25 грудня 2020 р. (включно). Підрядник розпочне виконання робіт після підписання Договору. Виконання робіт може бути закінчено достроково тільки за згодою з Замовником (п.5.1. Договору).

За невиконання чи неналежне виконання замовником зобов`язань зі здійснення оплати, останній несе відповідальність у вигляді сплати неустойки в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення платежу (п.8.4 Договору).

За змістом п.11.1 Договору, цей Договір набирає чинності з дати його укладання та діє до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за цим Договором, але не пізніше 31 грудня 2020. Датою укладання Договору є дата підписання його Сторонами.

Строк дії Договору неодноразово продовжувався, Додатковою угодою №3 від 23.11.2020 кінцевим строком договору сторони визначили 25 грудня 2023 року.

24.06.2021 року підрядник направив на адресу замовника листа із актами виконаних робіт від червня 2021 року на суму 3 800 408,40 грн. та довідкою про вартість робіт від червня 2021 року на суму 3 800 408,40 грн.

30.06.2021 року замовник отримав вказаний лист з додатками, зокрема акт виконаних робіт від червня 2021 року на суму 3 800 408,40 грн та довідку про вартість виконаних робіт за червень 2021 року, вказану обставину відповідач підтвердив у своєму відзиві на позовну заяву.

Також на підтвердження належного виконання договору підряду станом на 2021 рік позивачем надано договори оренди транспортних засобів між TOB «Алекс Промбуд» з однієї сторони та орендодавцями з іншої, акти прийому-передачі транспортних засобів; Договори купівлі-продажу будівельних матеріалів; товарно-транспортні накладні; подорожні листи (а.с.134-197).

Таким чином, відповідно до умов п.4.3. Договору, трьох денний строк на підписання акту виконаних робіт від червня 2021 року та надання вмотивованої відмови закінчився 03.07.2021 року.

22.07.2021 року замовником направлено на адресу підрядника листа, в якому повідомлено про повернення документів щодо робіт з будівництва по договору №72/16 від 05.10.20216 року без розгляду.

При цьому, в листі від 22.07.2021 року замовник не вказував на конкретні порушення договірних умов щодо виконання замовником робіт чи невідповідність здійснених робіт проектній документації, не вказував щодо невідповідності обсягу виконаних робіт ціні, вказаній в акті. Натомість замовник зазначив у згаданому листі, що виконані роботи без відповідного технічного нагляду з боку замовника, а також відсутність потреби у цьому у зв`язку із коригуванням проектних рішень виключають можливість використання робіт відповідно до мети, зазначеної у проектній документації.

Проте, 23 листопада 2020 року сторонами укладено додатковий договір №3 до Договору підряду, згідно з яким сторони погодили, що строк виконання робіт підрядником - не пізніше 25 грудня 2023 року (включно). Поряд з тим, сторони продовжили строк дії Договору до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, але не пізніше 31 грудня 2023 року.

17 грудня 2021 року сторонами укладено додатковий договір №4 до договору підряду, у якому виклали п.3.1 договору в новій редакції, а саме: «Договірна ціна робіт визначається на підставі кошторису та не повинна відрізнятися від змісту пропозиції переможця процедури закупівлі, є динамічною в межах кошторисної вартості та становить 30 653,1696 тис.грн. (тридцять мільйонів шістсот п`ятдесят три тисячі сто шістдесят дев`ять грн. 60 коп.) з ПДВ та є невід`ємною частиною договору. Джерело фінансування кошти бюджету міської територіальної громади. Сума зобов`язань по договору Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради становить 2 067,024 тис. грн. Сума залишку зобов`язань по договору, яка передається Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради, становить 28 586,1456 тис. грн. Залишок ліміту асигнувань для Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради на 2021 рік становить 0,00 грн». Поряд з цим, у зв`язку з ліквідацією з 01.07.2021 року Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради згідно з п.2.2 рішення Чернівецької міської ради VІІ скликання від 15 квітня 2021 року № 177, сторони доповнили розділ 12 договору пунктом 12.5 наступного змісту: «Правонаступником всіх прав та обов`язків Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецької міської ради по договору з 01.07.2021 є Департамент інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради».

З огляду на вказане, посилання відповідача на направлення листів на адресу підрядника щодо наміру зупинення робіт, не знаходять свого підтвердження та спростовуються фактичною поведінкою замовника, який підписав додаткову угоду №3 від 23.11.2020 року, якою сторони підтвердили договірні умови та продовжили строк Договору до 31.12.2023 року.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії. а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною 1 статті 837 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Частиною 1, 3 статті 843 Цивільного кодексу України унормовано, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Відповідно до частини 1, 2 статті 844 Цивільного кодексу України, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до статті 857 Цивільного кодексу України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а у разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

При цьому у частині 1 статті 853 Цивільного кодексу України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

За частинами першою-четвертою статті 849 цього Кодексу замовник має право у будь- який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника; якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків; якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника; замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Стаття 882 ЦК України встановлює, що замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або якщо це передбачено договором, етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Отже, відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта.

У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Зважаючи на положення п.4.3.Договору Замовник зобов`язаний був у 3-денний строк з моменту здачі робіт - подання акту виконаних робіт підписати такий акт чи надіслати вмотивовану відмову.

Поряд із цим, у 3-денний строк Замовник не здійснив дій ні з підписання, ні з відмови у прийнятті робіт.

Відповідний лист із відмовою був надісланий лише 22.07.2021. Разом з тим, такий лист не містив вмотивованих підстав для відмови у прийнятті та оплати виконаних робіт. Додатковою угодою №4 підтверджено обов`язки Департаменту інфраструктури виконати усі зобов`язання за Договором.

Відповідно до п. 4.3.Договору уповноважений представник Замовника протягом трьох днів перевіряє виконану роботу та правильність застосування розцінок і підписує їх в частині фактично виконаних обсягів робіт. Замовник зобов`язується протягом 10 календарних днів з моменту підписання належно оформленого Акту приймання виконаних робіт прийняти рішення про оплату за виконані роботи та подати доручення на здійснення платежу органу Державної казначейської служби України.

Згідно з ч.ч. 1 - 4 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який в порушення вимог статті 882 Цивільного кодексу України безпідставно (невмотивовано) відмовився від прийняття робіт, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), не звільняється від обов`язку оплатити роботи.

З огляду на те, що Замовник у встановлені договором строки не заявив про недоліки робіт, то він не звільняється від обов`язку оплатити роботи.

Доктрина «venire contra factum proprium» (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі - «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини «venire contra factum proprium» лежить принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони.

Відповідно до частини 3 статті 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

До спірних правовідносин підлягає застосуванню принцип заборони суперечливої поведінки, яка базується на тому, що ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці, а також статтю 13 Цивільного кодексу України про заборону зловживання правами: після отримання акту виконаних робіт замовник, який у строки встановлені договором, не послався на недоліки робіт та не зібравши докази невиконання чи невідповідності виконаних робіт договірним умовам негайно після отримання такого акту, не може посилатися на такі факти у наступному.

Відповідач систематично ухилявся від виконання своїх зобов`язань з оплати у межах вказаного договору підряду.

Так, у межах господарських справ №926/1572/18 та №926/3172/22 суди вже досліджували питання оплати виконаних робіт, і в обох випадках встановлено порушення відповідачем умов договору підряду №72/16 від 05.10.2016 в частині виконання зобов`язань щодо своєчасної оплати вартості виконаних робіт та стягнуто борги.

Зважаючи на факт доставлення листа від 22.06.2021 року 30.06.2021 року, 3-денний строк на підписання акту збіг 03.07.2021 року, а 10-денний строк щодо прийняття рішення про оплату збіг 13.07.2021 року, тобто з 14.07.2021 року замовник є таким, що прострочив.

Таким чином відповідно до умов Договору строк оплати виконаних робіт є таким, що настав.

Однак всупереч умов вказаного договору відповідач не здійснив оплату виконаних позивачем робіт за червень 2021 року, внаслідок чого в останнього утворилася заборгованість перед позивачем у розмірі 3 800 408,40 грн.

Суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь-які належні докази погашення вказаної заборгованості за договором.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач порушив свої зобов`язання щодо своєчасної оплати виконаних робіт, внаслідок чого у останнього виникла заборгованість у розмірі 3 800 408,40 грн.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено законом або договором.

Відповідно до частини 1 статті 530 Цивільного України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (статті 253 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 610 Цивільного України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частини 1 статті 612 Цивільного кодексу України).

Відповідальність за порушення грошового зобов`язання передбачена статтею 625 Цивільного кодексу України.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина 2 статті 625 Цивільного кодексу України).

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові 07.04.2020 у справі №910/4590/19 зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, й вимога про сплату інфляційних та річних процентів є додатковою до основної вимоги (пункт 43 мотивувальної частини постанови).

За несвоєчасне виконання зобов`язань Позивач здійснив розрахунок інфляційних втрат за період з 22.07.2021 по 13.01.2025 у розмірі 2 050 359,48 грн та трьох процентів річних з 22.07.2021 по 13.01.2025 у розмірі 397 012,53 грн.

Щодо вимог про стягнення нарахованих відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України інфляційних втрат та 3% річних за період прострочення з 22.07.2021 по 13.01.2025 суд перевірив ці розрахунки та встановив, що вони здійснені з урахуванням положень законодавства, вихідних даних та строку їх нарахування, є арифметично правильними.

Згідно п.3 ч.1 ст.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Статтею 549 ЦК України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п.8.4 Договору, за невиконання чи неналежне виконання замовником зобов`язань зі здійснення оплати, останній несе відповідальність у вигляді сплати неустойки в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення платежу.

Згідно розрахунку, позивач нарахував до стягнення пеню за період з 22.07.2021 по 22.01.2022 у розмірі 327 147,48 грн.

Здійснивши перевірку наведеного позивачем розрахунку пені, суд дійшов висновку про те, що він є арифметично вірним, обґрунтованим та виконаним у відповідності до приписів чинного законодавства.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частинами ч.ч.1, 2, 3 ст.13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Зважаючи на встановлені судом фактичні обставини неналежного виконання зобов`язань з оплати виконаних робіт за договором підряду, приймаючи до уваги, що відповідач не надав суду належних та допустимих доказів на спростування позовних вимог, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги є доведеними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ч. 1 статті 129 ГПК України покладаються судом на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 232-233, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1.Позов задовольнити.

2.Стягнути з Департаменту інфраструктури та благоустрою Чернівецької міської ради (58000, м.Чернівці, вул.Героїв Майдану, 176, ) на користь приватного підприємства Алекс Промбуд (58000, м.Чернівці, вул.Головна, 200, корпус Б, офіс 2/1, ) заборгованість в сумі 6 574 927,89 грн, з яких: 3 800 408,40 грн борг, 2 050 359,48 грн інфляційні втрати, 397 012,53 грн три процента річних, 327 147,48 грн пеня та судовий збір в сумі 78 899,10 грн.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Західного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 25.04.2025.

Суддя В.В.Дутка