ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2025м. ДніпроСправа № 904/525/25

За позовом Комунального закладу освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул.Дніпровська, буд. 573, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» (49041, Дніпропетровська область, м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд. 74, )

про стягнення 84 995,48 гривень

Суддя Дичко В.О.

Без виклику (повідомлення) учасників справи.

СУТЬ СПОРУ:

Комунальний заклад освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» про стягнення 84995,48грн, у тому числі заборгованості (з урахуванням індексу інфляції) за договором оренди № 518-18/VII-2/32 від 01.11.2019 нерухомого майна спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області в сумі 67 861,71 грн та заборгованості (з урахуванням індексу інфляції) за договором оренди № 0111/2019-1 від 01.11.2019 рухомого майна (обладнання) спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області в сумі 17 133,77 гривень.

Судові витрати просить покласти на відповідача.

В обґрунтування позову зазначає, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» неналежним чином виконані зобов`язання щодо сплати орендної плати за 2022-2024 роки за договором оренди № 518-18/VII-2/32 від 01.11.2019 нерухомого майна спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області та договором оренди № 0111/2019-1 від 01.11.2019 рухомого майна (обладнання) спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 904/525/25 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними в матеріалах справи документами.

Згідно з ч.ч. 1, 4, 5 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно з абз. 1 ч. 7 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до п. 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (з наступними змінами та доповненнями, далі Положення), особам, які зареєстрували Електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі ЄСІТС), суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з абз. 1 п. 24 Положення підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до п. 42 Положення засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Судом з`ясовано, що відповідач має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС, у зв`язку з чим ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2025 у справі № 904/525/25 надіслана до електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи», що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 56), згідно з якою ця ухвала Господарського суду Дніпропетровської області доставлена до електронного кабінету відповідача 19.02.2025 о 17:13 год.

Крім того, копія ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2025 у справі № 904/525/25, що надсилалась засобами поштового зв`язку на юридичну адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи», 28.02.2024 повернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з відміткою Акціонерного товариства «Укрпошта» від 20.02.2025 «адресат відсутній за вказаною адресою» (поштове відправлення №773, а.с. 58-62).

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (відповідь № 1130444 від 19.02.2025, а.с. 51-53) місцезнаходження відповідача: 49041, Дніпропетровська область, м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд.74, тобто поштову кореспонденцію судом направлено за місцем державної реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи».

Згідно з ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 910/15442/17.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 зазначив, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання вказаного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку суду (близька за змістом правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Таким чином, відповідач повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2025 про відкриття провадження у справі № 904/525/25, з урахуванням вимог ч. 8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення ухвали суду про відкриття провадження у справі.

Будь-яких клопотань про продовження зазначеного процесуального строку в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» не надходило, поважних причин пропуску вказаного строку суду також не повідомлено.

Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, яка кореспондується з абз. 1 ч. 2 ст. 178 цього Кодексу, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» не скористалось своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, тому господарський суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Ураховуючи предмет та підстави позову в даній справі, суд дійшов висновку, що матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору по суті та прийняття обґрунтованого рішення, оскільки у відповідача було достатньо часу для подання як відзиву на позовну заяву, так і доказів, у разі їх наявності, чого Товариством з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» не зроблено, будь-яких заперечень чи відомостей щодо викладених у позовній заяві обставин відповідачем суду також не повідомлено.

З огляду на достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, беручи до уваги принципи змагальності сторін та диспозитивності господарського судочинства, передбачені п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та статтями 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, у межах наданих йому повноважень, створив належні умови учасникам судового процесу для реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 «Розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження» цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Ураховуючи, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» не скористалось наданим законом правом на подання відзиву на позов та доказів, а матеріали справи в достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, господарський суд вважає за можливе розглянути справу в порядку ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України за наявними в ній матеріалами.

З огляду на приписи ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з розглядом справи без повідомлення (виклику) учасників справи, рішення підписано без його проголошення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши подані письмові докази, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Предметом доказування в даній справі є обставини, пов`язані з укладенням договорів оренди майна, строк дії договорів, умови передачі об`єктів оренди, строк сплати орендної плати та її розміри, наявність прострочення сплати орендної плати.

01 листопада 2019 року між Комунальним закладом освіти «Павлоградський навчально-реабілітаційний центр» Дніпропетровської обласної ради» (далі орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» (далі орендар) укладено договір оренди № 518-18/VII-2/32 нерухомого майна спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області (а.с. 42-46, далі Договір № 518-18/VII-2/32), згідно з пунктом 1.1 якого з метою ефективного використання комунального майна орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нерухоме майно (далі об`єкт оренди) площею 124,4 м2 для облаштування автономної котельні.

Відповідно до пункту 2.1 Договору № 518-18/VII-2/32 об`єктом оренди є: нерухоме майно (приміщення) в нежитловому приміщенні котельні для опалення КЗО «Павлоградський навчально-реабілітаційний центр» ДОР» (частина господарчого корпусу, переобладнана в котельню) загальною площею 124,4 м2, розташоване за адресою: Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Дніпровська, 573.

На підставі пункту 2.2 Договору № 518-18/VII-2/32 вартість об`єкта оренди згідно зі звітом про експертну оцінку нерухомого майна становить: 125 500 грн 00 коп. (сто двадцять п`ять тисяч п`ятсот гривень 00 коп.).

Відповідно до пункту 2.3 Договору № 518-18/VII-2/32 опис технічного стану об`єкта оренди на дату передачі його орендареві, його склад зазначається в акті приймання передачі об`єкта оренди, що є невід`ємною частиною цього Договору (додаток 2).

На підставі пункту 3.1 Договору № 518-18/VII-2/32 за користування об`єктом оренди орендар сплачує орендодавцю орендну плату, розрахунок якої здійснюється згідно з чинним законодавством. Орендна плата за базовий місяць оренди згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною цього Договору (додаток 1), та за результатами конкурсу становить 1600грн 00 коп. (одна тисяча шістсот гривень 00 коп.) (без ПДВ та індексу інфляції).

Відповідно до пункту 3.2 Договору № 518-18/VII-2/32 розмір орендної плати за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування розміру орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції у наступному місяці.

Згідно з пунктом 3.3 Договору № 518-18/VII-2/32 нарахування податку на додану вартість на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному чинним законодавством України.

Відповідно до пункту 3.4 Договору № 518-18/VII-2/32 розмір орендної плати може бути змінено на вимогу однієї зі сторін у разі зміни чинного законодавства, що регулює визначення розміру орендної плати, цін і тарифів та в інших випадках, передбачених законодавством України.

Згідно з пунктом 3.5 Договору № 518-18/VII-2/32 орендна плата сплачується орендарем, починаючи з дати підписання акта приймання передачі. Останнім днем сплати орендної плати є дата підписання сторонами акта приймання передачі при поверненні об`єкта оренди орендодавцеві.

Відповідно до пункту 3.6 Договору № 518-18/VII-2/32 орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря.

Згідно з пунктом 4.1 Договору № 518-18/VII-2/32 орендар вступає у строкове платне користування об`єктом оренди у термін, вказаний у Договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього Договору та акта приймання передачі об`єкта оренди.

Відповідно до пункту 4.4 Договору № 518-18/VII-2/32 у разі закінчення строку дії Договору або при його розірванні орендар зобов`язаний за актом приймання передачі повернути об`єкт оренди орендодавцю у стані, в якому перебував об`єкт оренди на момент передачі його в оренду, з урахуванням всіх здійснених орендарем поліпшень, які неможливо відокремити від об`єкта оренди без заподіяння йому шкоди, з урахуванням зносу за період строку дії договору оренди.

В акті приймання передачі зазначається технічний стан об`єкта оренди на дату повернення.

Об`єкт оренди вважається поверненим орендодавцю з моменту підписання сторонами акта приймання передачі.

Згідно з пунктом 4.5 Договору № 518-18/VII-2/32 обов`язок по складанню акта приймання передачі покладається на сторону, яка передає об`єкт оренди іншій стороні цього Договору.

Відповідно до підпунктів 5.2.2, 5.2.7 пункту 5.2 Договору № 518-18/VII-2/32 орендар зобов`язаний:

- Вносити орендні платежі своєчасно і в повному обсязі.

- При припиненні використання об`єкта оренди за 30 днів до цього письмово повідомити орендодавця.

Згідно з абзацом 2 пункту 8.2 Договору № 518-18/VII-2/32 у випадку примусового стягнення несвоєчасно сплаченої орендної плати, у порядку, встановленому законодавством України, з орендаря також стягуються у повному обсязі витрати, пов`язані з таким стягненням.

Відповідно до пункту 8.4 Договору № 518-18/VII-2/32 у разі звільнення орендарем об`єкта оренди без письмового попередження, а також без складання акта про передачу об`єкта оренди в належному стані, орендар несе повну матеріальну відповідальність за нанесені у зв`язку з цим збитки в повному їх розмірі та сплачує орендодавцю орендну плату за весь період користування.

Згідно з пунктом 11.1 Договору № 518-18/VII-2/32 цей Договір діє з 01.11.2019 р. до 01.10.2022 року.

Відповідно до пункту 12.4 Договору № 518-18/VII-2/32 одностороння відмова від Договору не допускається.

Згідно з актом приймання передачі, який є додатком 2 до Договору № 518-18/VII-2/32 (а.с.46), орендодавець передав, а орендар прийняв нежитлове приміщення котельні для опалення КЗО «Павлоградський навчально-реабілітаційний центр» ДОР» (частина господарчого корпусу, переобладнана в котельню) площею 124,4 кв.м, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, буд. 573.

20 жовтня 2023 року між Комунальним закладом освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» укладено додаткову угоду № 1 до Договору № 518-18/VII-2/32 (а.с. 37, далі Додаткова угода).

Відповідно до пункту 1 Додаткової угоди, керуючись п. 5 постанови Кабінету Міністрів України від 27 травня 2022 року № 634 «Про особливості оренди державного та комунального майна у період дії воєнного стану», сторони домовились вважати Договір продовженим на період дії воєнного стану та протягом чотирьох місяців з дати припинення чи скасування воєнного стану.

Згідно з пунктом 2 Додаткової угоди інші умови Договору залишаються незмінними, і сторони підтверджують по ним свої зобов`язання.

Крім того, 01.11.2019 між Комунальним закладом освіти «Павлоградський навчально-реабілітаційний центр» Дніпропетровської обласної ради» (далі орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» (далі орендар) укладено договір оренди № 0111/2019-1 рухомого майна (обладнання) спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області (а.с. 38-41, далі Договір № 0111/2019-1).

Відповідно до пункту 1.1 Договору № 0111/2019-1 з метою ефективного використання комунального майна орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування рухоме майно обладнання в кількості 7 одиниць, визначене в 2.1 цього Договору (далі об`єкт оренди), для забезпечення індивідуального теплопостачання.

Згідно з пунктом 2.1 Договору № 0111/2019-1 об`єктом оренди є: котел водогрійний «НІІСТУ-5», інвентарний номер 11136020; насосна станція «Лідер», інвентарний номер 11137098; насос К45/30-С УХЛ4, інвентарний номер 11134149; манометр 6 Ат, інвентарний номер 11136339; котел для води ємн. 500 л, інвентарний номер 11134149; коректор об`єму газу «Тандем» ТР 160 ТВП, інвентарний номер 101430010; лічильник газу роторний РГ-250-01-02-4-10, інвентарний номер 101430009; газопровід.

Відповідно до пункту 2.2 Договору № 0111/2019-1 вартість об`єкта оренди згідно зі звітом про експертну оцінку рухомого майна становить: 43 730 грн 00 коп. (сорок три тисячі сімсот тридцять гривень 00 коп.).

Відповідно до пункту 3.1 Договору № 0111/2019-1 за користування об`єктом оренди орендар сплачує орендодавцю орендну плату, розрахунок якої здійснюється згідно з чинним законодавством. Орендна плата за базовий місяць оренди згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною цього Договору (додаток 1), та за результатами конкурсу становить 437грн 30 коп. (чотириста тридцять сім гривень 30 коп.) (без ПДВ та індексу інфляції).

Відповідно до пункту 3.2 Договору № 0111/2019-1 розмір орендної плати за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування розміру орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції у наступному місяці.

Згідно з пунктом 3.3 Договору № 0111/2019-1 нарахування податку на додану вартість на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному чинним законодавством України.

Відповідно до пункту 3.4 Договору № 0111/2019-1 розмір орендної плати може бути змінено на вимогу однієї зі сторін у разі зміни чинного законодавства, що регулює визначення розміру орендної плати, цін і тарифів та в інших випадках, передбачених законодавством України.

Згідно з пунктом 3.5 Договору № 0111/2019-1 орендна плата сплачується орендарем, починаючи з дати підписання акта приймання передачі. Останнім днем сплати орендної плати є дата підписання сторонами акта приймання передачі при поверненні об`єкта оренди орендодавцеві.

Відповідно до пункту 3.6 Договору № 0111/2019-1 орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря.

Згідно з пунктом 4.1 Договору № 0111/2019-1 орендар вступає у строкове платне користування об`єктом оренди у термін, вказаний у Договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього Договору та акта приймання передачі об`єкта оренди.

Відповідно до пункту 4.4 Договору № 0111/2019-1 у разі закінчення строку дії Договору або при його розірванні орендар зобов`язаний за актом приймання передачі повернути об`єкт оренди орендодавцю у стані, в якому перебував об`єкт оренди на момент передачі його в оренду.

В акті приймання передачі зазначається технічний стан об`єкта оренди на дату повернення.

Об`єкт оренди вважається поверненим орендодавцю з моменту підписання сторонами акта приймання передачі.

Згідно з пунктом 4.5 Договору № 0111/2019-1 обов`язок по складанню акта приймання передачі покладається на сторону, яка передає об`єкт оренди іншій стороні цього Договору.

Відповідно до підпунктів 5.2.2, 5.2.7 пункту 5.2 Договору № 0111/2019-1 орендар зобов`язаний:

- Вносити орендні платежі своєчасно і в повному обсязі.

- При припиненні використання об`єкта оренди за 30 днів до цього письмово повідомити орендодавця.

Згідно з абзацом 2 пункту 8.2 Договору № 0111/2019-1 у випадку примусового стягнення несвоєчасно сплаченої орендної плати, у порядку, встановленому законодавством України, з орендаря також стягуються у повному обсязі витрати, пов`язані з таким стягненням.

Відповідно до пункту 8.4 Договору № 0111/2019-1 у разі звільнення орендарем об`єкта оренди без письмового попередження, а також без складання акта про передачу об`єкта оренди в належному стані, орендар несе повну матеріальну відповідальність за нанесені у зв`язку з цим збитки в повному їх розмірі та сплачує орендодавцю орендну плату за весь період користування.

Згідно з пунктом 11.1 Договору № 0111/2019-1 цей Договір діє з 01.11.2019 р. до 01.10.2022 року.

Відповідно до пункту 12.4 Договору № 0111/2019-1 одностороння відмова від Договору не допускається.

Згідно з абз. 1 п. 5 постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 № 634 «Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану» договір оренди комунального майна, строк дії якого завершується у період воєнного стану, вважається продовженим на період дії воєнного стану та протягом чотирьох місяців з дати припинення чи скасування воєнного стану. Для продовження договору оренди на строк, передбачений цим пунктом, заява орендаря та окреме рішення орендодавця не вимагаються.

Ураховуючи вищевикладене, наразі Договір № 0111/2019-1 є чинним.

Позивач стверджує, що станом на 01.07.2024 за 2022-2024 роки відповідач заборгував Комунальному закладу освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» 84 995,48 грн, у тому числі 67 861,71 грн (з урахуванням індексу інфляції) за користування нерухомим майном за Договором № 518-18/VII-2/32 та 17 133,77 грн (з урахуванням індексу інфляції) за користування рухомим майном (обладнанням) за Договором № 0111/2019-1.

Позивач звертався до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» з претензією № 549 від 20.12.2024 (а.с. 35), у якій вимагав сплатити вказану заборгованість. Відповідач зазначену заборгованість не сплатив, що і стало причиною виникнення спору.

Правовідносини, що виникли між сторонами у справі, є господарськими зобов`язаннями, тому на підставі ч. 2 ст. 4, ст.ст. 173-175 Господарського кодексу України до цих відносин мають застосовуватися відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частинами 1, 2 ст. 193 Господарського кодексу України визначено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону та інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно зі ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

На підставі ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Судом установлено, що укладені між сторонами договори за своїм змістом та правовою природою є договорами оренди.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 6 ст. 283 Господарського кодексу України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у володіння та користування майно для здійснення господарської діяльності.

За договором оренди передається індивідуально визначене майно виробничо-технічного призначення (або єдиний майновий комплекс), що не втрачає у процесі використання своєї споживчої якості (неспоживна річ).

До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 284 Господарського кодексу України реорганізація орендодавця не є підставою для зміни умов або розірвання договору оренди.

Строк договору оренди визначається за погодженням сторін. У разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення або зміну умов договору оренди протягом одного місяця після закінчення строку дії договору він вважається продовженим на такий самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені договором.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.

Особливості найму (оренди) державного і комунального майна встановлюються Законом України «Про оренду державного та комунального майна».

Згідно з ч. 5 ст. 762 Цивільного кодексу України плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

На підставі п. 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» оренда це речове право на майно, відповідно до якого орендодавець передає або зобов`язується передати орендарю майно у користування за плату на певний строк.

На підставі ч.ч. 3, 4 ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендна плата підлягає коригуванню на індекс інфляції згідно з Методикою розрахунку орендної плати. Якщо орендар отримав майно в оренду без проведення аукціону, відповідне коригування орендної плати на індекс інфляції здійснюється щомісячно.

Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності.

Згідно зі ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

З метою захисту інтересів постраждалої сторони законодавець може встановлювати правила, спрямовані на те, щоб така сторона не була позбавлена компенсації своїх майнових втрат. Такі правила мають на меті компенсацію постраждалій стороні за рахунок правопорушника у певному заздалегідь визначеному розмірі (встановленому законом або договором) майнових втрат у спрощеному порівняно зі стягненням збитків порядку, і ця спрощеність полягає в тому, що кредитор (постраждала сторона) не повинен доводити розмір його втрат, на відміну від доведення розміру збитків.

Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника.

Аналогічний правовий висновок сформульовано в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах № 646/14523/15-ц та № 703/2718/16-ц, від 18.03.2020 у справі №902/417/18.

За змістом статей 509, 524, 533 і 625 Цивільного кодексу України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях, що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати.

Подібний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 11.04.2018 у справі № 758/1303/15-ц та від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц.

Комунальний заклад освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» заборгованість з орендної плати (з урахуванням індексу інфляції) в сумі 84 995,48 грн, у тому числі за Договором № 518-18/VII-2/32 67 861,71 грн та за Договором № 0111/2019-1 17 133,77гривень.

З огляду на умови цих договорів, строк сплати орендної плати є таким, що настав.

Перевіркою судом правильності здійснених розрахунків заборгованості станом на 01.07.2024 за 2022-2024 роки арифметичних помилок не виявлено.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 73, ч.ч. 1, 3 ст. 74, ст. 76, ч. 1 ст. 77, ст.ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Отже, обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному законодавстві міру належної поведінки особи, яка бере участь у судовому процесі, зі збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає у правовідносинах, у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Згідно зі ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Доказів оплати заборгованості (з урахуванням індексу інфляції) в сумі 84 995,48 грн відповідач не надав, доводи, наведені позивачем в обґрунтування позову, не спростував.

З огляду на встановлені обставини, надані Комунальним закладом освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» докази в підтвердження наявності заборгованості (з урахуванням індексу інфляції) Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» перед позивачем у сумі 84 995,48 грн, ураховуючи відсутність доказів такої оплати та заперечень відповідача, є більш вірогідними, тому позовна заява про стягнення 84 995,48 грн підлягає задоволенню та з Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» на користь Комунального закладу освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» підлягають стягненню 84 995,48 грн, у тому числі заборгованість (з урахуванням індексу інфляції) за договором оренди № 518-18/VII-2/32 від 01.11.2019 нерухомого майна спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області в сумі 67 861,71 грн та заборгованість (з урахуванням індексу інфляції) за договором оренди № 0111/2019-1 від 01.11.2019 рухомого майна (обладнання) спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області в сумі 17 133,77 гривень.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору в сумі 3 028 грн покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 2, 3, 20, 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Комунального закладу освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» про стягнення 84 995,48 грн задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Нові-Інженерні-Системи» (49041, Дніпропетровська область, м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд. 74, ) на користь Комунального закладу освіти «Спеціальна школа «Світанок» Дніпропетровської обласної ради» (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, буд. 573, ) 84 995,48 грн (вісімдесят чотири тисячі дев`ятсот дев`яносто п`ять гривень 48 копійок), у тому числі заборгованість (з урахуванням індексу інфляції) за договором оренди № 518-18/VII-2/32 від 01.11.2019 нерухомого майна спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області в сумі 67 861,71 грн (шістдесят сім тисяч вісімсот шістдесят одна гривня 71 копійка) та заборгованість (з урахуванням індексу інфляції) за договором оренди №0111/2019-1 від 01.11.2019 рухомого майна (обладнання) спільної власності територіальних громад Дніпропетровської області в сумі 17 133,77 грн (сімнадцять тисяч сто тридцять три гривні 77 копійок), судовий збір у сумі 3 028 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

Наказ видати після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складено 28.04.2025.

Суддя В.О. Дичко