ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" квітня 2025 р. Справа№ 910/12661/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Гаврилюка О.М.

Суліма В.В.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи матеріали апеляційної скарги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2025

у справі № 910/12661/24 (суддя - Спичак О.М.)

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго"

до Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.02.2025 відмовлено у задоволенні заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" про виправлення арифметичної помилки у рішенні Господарського суду міста Києва від 15.01.2024 у справі №910/12661/24.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з ухвалою, Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2025 у справі № 910/12661/24 повністю та ухвалити нове рішення. Виправити арифметичну помилку у п. 2 резолютивної частини рішення Господарського суду міста Києва від 15.01.2025 у справі № 910/12661/24, а саме пункт 2 резолютивної частини читати: " 2. Зобов`язати Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (01001, м. Київ, вул. Малопідвальна, буд. 8; ідентифікаційний код: 000039002) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" включити шляхом внесення змін до реєстру акцептованих вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" кредиторські вимоги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" (01001, м. Київ, площа Івана Франка, буд. 5; ідентифікаційний код: 40538421) загальною сумою 194 348 (сто дев`яносто чотири тисячі триста сорок вісім) грн 37 коп.". Здійснити розподіл судових витрат за розгляд цієї апеляційної скарги.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що залишення в силі судового рішення з арифметичною помилкою призведе до негативних наслідків для позивача та грубого порушення його прав, зокрема, позивач маючи судове рішення, яким згідно з мотивувальною частиною визнано кредиторські вимоги на суму 194 348,37 грн., зможе розраховувати на отримання лише 157 941,48 грн.

Також скаржник звертає увагу, що судове рішення не містить обґрунтування щодо невизнання кредиторських вимог сумою 36 406,89 грн., натомість містить обґрунтування визнання кредиторських вимог позивача у розмірі 194 348,37 грн. Як наслідок, через арифметичну помилку наразі існує неузгодженість мотивувальної частини судового рішення з його резолютивною частиною, що негативно впливає на права та інтереси позивача, хоча при цьому не допущено порушень матеріального чи процесуального права при його ухваленні.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

25.02.2025 через відділ документального забезпечення суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

Узагальнені доводи відзиву зводяться до того, що в апеляційній скарзі позивач зазначає, що ним була допущена помилка в частині заборгованості за отримані відповідачем послуги з постачання теплової енергії за період з 01.01.2023-11.2023 у розмірі 211 174,05 грн. Вказана обставина у заяві про виправлення арифметичної помилки позивачем не згадувалась. Крім цього, щодо вказаної суми в апеляційній скарзі відсутні обчислення щодо помилки в її розрахунку та яким чином це свідчить про невідповідність розрахунків в рішенні суду.

03.03.2025 через відділ документального забезпечення суду від позивача надійшли письмові пояснення з врахуванням відзиву на апеляційну скаргу, які залишені колегією суддів без розгляду як такі, що подані з пропуском процесуального строку, встановленого ухвалою суду від 17.02.2025.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.02.2025 сформовано колегію у складі: головуючий суддя - Ткаченко Б.О., судді: Сулім В.В., Гаврилюк О.М.

Ухвалою Північного апеляційного суду від 17.02.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2025 у справі № 910/12661/24. Розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

15.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» з вимогами до Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про зобов`язання включити шляхом внесення змін до реєстру акцептованих вимог кредиторів банку кредиторські вимоги КП «Київтеплоенерго» загальною сумою 369769,54 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.01.2024 у справі №910/12661/24 позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» задоволено частково; зобов`язано Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» включити шляхом внесення змін до реєстру акцептованих вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» кредиторські вимоги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» загальною сумою 157941 грн 48 коп.

06.02.2025 до Господарського суду міста Києва від Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» надійшла заява, в якій заявник просить суд виправити арифметичну помилку у п. 2 резолютивної частини рішення Господарського суду міста Києва від 15.01.2025 у справі №910/12661/24, а саме пункт 2 резолютивної частини читати: « 2. Зобов`язати Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» (01001, м. Київ, вул. Малопідвальна, буд. 8; ідентифікаційний код: 000039002) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» включити шляхом внесення змін до реєстру акцептованих вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» кредиторські вимоги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації') «Київтеплоенерго» (01001, м. Київ, площа Івана Франка, буд. 5; ідентифікаційний код: 40538421) загальною сумою 194348 (сто дев`яносто чотири тисячі триста сорок вісім) грн 37 коп.».

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції вказав, що судом не було допущено арифметичну помилку у п. 2 резолютивної частини рішення, у зв`язку з чим суд відмовляє у задоволенні заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про виправлення арифметичної помилки у рішенні Господарського суду міста Києва від 15.01.2024 у справі №910/12661/24.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Справа була розглянута в розумний строк (в розумінні ст. 6 Конвенції) з незалежних від суду причин: дію воєнного стану в Україні, обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» та інші чинники.

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 243 Господарського процесуального кодексу України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень (ч. 2 ст. 243 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, наведені норми передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

У розумінні процесуального закону описка - це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, одрук тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування росіянізмів та діалектизмів тощо.

Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Такий висновок щодо застосування інституту виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні викладено в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №904/10956/16, від 11.01.2022 у справі №921/730/13-г/3, від 23.03.2023 у справі №990/106/22, від 26.04.2023 у справі №522/22473/15-ц та від 09.05.2023 у справі №522/22473/15-ц.

Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Колегією суддів встановлено, що задовольняючи частково позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у даній справі, суд першої інстанції виходив з наступних обставин:

1) за текстом позовної заяви позивач наводить детальний перелік сум, які, на його думку, відповідачу слід було включити до реєстру вимог кредиторів, що разом складають 406176,43 грн;

2) однак, при цьому у прохальній частині позовної заяви позивач вказує суму 369769,54 грн. Тобто, предметом позову, визначеним позивачем, є грошова сума у розмірі 369769,54 грн;

3) суд першої інстанції, у свою чергу, дійшов висновку в необґрунтованості із суми заявлених позивачем позовних вимог позовні вимоги у розмірі 211 828,06 грн., про що чітко зазначено у рішенні суду.

Отже, оскільки суд розглядає позов виключно в межах заявлених позивачем позовних вимог (369 769,54 грн), враховуючи висновок суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог позивача на суму 211 828,06 грн (із суми заявлених позовних вимог), то рішенням Господарського суду міста Києва від 15.01.2024 у справі №910/12661/24 позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» було задоволено частково та зобов`язано Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» включити шляхом внесення змін до реєстру акцептованих вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» кредиторські вимоги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» загальною сумою 157 941 грн 48 коп.

Тобто, колегія суддів цілком погоджується із висновком суду першої інстанції, що судом не було допущено арифметичну помилку у п. 2 резолютивної частини рішення, у зв`язку з чим цілком обґрунтовано відмовлено у задоволенні заяви Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про виправлення арифметичної помилки у рішенні Господарського суду міста Києва від 15.01.2024 у справі №910/12661/24.

Відхиляючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

У постанові Верховного Суду від 05.02.2020 року у справі № 362/2179/17 вказано, що ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідним характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення. Отже, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднано з наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків, коли суд, постановляючи ухвалу про внесення виправлень у судове рішення, вийшов за межі наданих йому законом повноважень.

Вказана позиція суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 01.02.2023 у справі № 914/3203/21, де зазначено:

«Відповідно частини другої статті 237 ГПК України при ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог.

Викладене свідчить, що принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, про вирішення яких його просять учасники спірних правовідносин.

Відповідно, право особи звернутися до суду з самостійно визначеними позовними вимогами узгоджується з обов`язком суду здійснити розгляд справи в межах таких вимог».

Окремо колегія суддів звертає увагу, що обставини у справі №910/11695/20, на яку посилається позивач у заяві про виправлення арифметичної помилки та апеляційній скарзі, нерелевантні обставинам у справі №910/12661/24.

Так, з постанови Верховного суду від 28.09.2021 у справі №910/11695/20 вбачається, що арифметична помилка в розрахунку суду не впливала на загальну суму заявлених позовних вимог про стягнення збитків у розмірі 29 029,28 грн. у цій справі.

Зокрема, Верховний суд зазначив наступне:

« 18. Предметом позову є стягнення збитків у розмірі 29029,28 грн, який

обчислений на підставі розрахунку позивача щодо вартості недостачі вантажу по кожному вагону.

20. Суд апеляційної інстанції при проведенні розрахунку, згідно вказаного

комерційного акту вартості виявленої у вагоні №62522933 недостачі, помилково обчислив 2,205 т х 2221,82 грн = 1899,11 грн, замість правильного - 4899,11 грн, що на думку Верховного Суду є очевидною арифметичною помилкою, допущеною при розрахунку (обчисленні) та не впливає на суть та зміст судового рішення. Отже, у тексті мотивувальної частини постанови Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2021 мала місце очевидна арифметична помилка внаслідок неправильного розрахунку, зокрема, неправильним є значення добутку "1899,11" (тоді як правильним є "4899,11"), що, у свою чергу, вплинуло на розрахунок кінцевого розміру збитків, який підлягав до стягнення.

21. Скаржник у заяві про виправлення арифметичної помилки звернув увагу на неправильний результат арифметичної дії множення, оскільки добуток за вказаною арифметичною дією становить 4899,11 грн, а не 1899,11 грн».

Зі змісту судового рішення з урахуванням вказаних обставин вбачається, що задоволенню підлягала не сума 27 130,17 грн., що складається з: 29029,28 грн. - 1899,11 грн., а після виправлення арифметичної помилки 24 130,17 грн., що складається з :29029,28 грн. - 4899,11 грн. Тобто суд не виходив за межі позовних вимог у розмірі 29029,28 грн.

Натомість, якщо як просить позивач у справі №910/12661/24 пункт 2 резолютивної частини рішення читати: « 2. Зобов`язати Публічне акціонерне товариство «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» (01001, м. Київ, вул. Малопідвальна, буд. 8; ідентифікаційний код: 000039002) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» включити шляхом внесення змін до реєстру акцептованих вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» кредиторські вимоги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації') «Київтеплоенерго» (01001, м. Київ, площа Івана Франка, буд. 5; ідентифікаційний код: 40538421) загальною сумою 194348 (сто дев`яносто чотири тисячі триста сорок вісім) грн 37 коп.», то у випадку додавання до вказаної суми 211828,06 грн. частини позовних вимог в якій в позові відмовлено (194348,37+211828,06=406176,43), то загальна сума позовних вимог становитиме 406176,43 грн., що не відповідає сумі заявлених позовних вимог, тобто виходить за межі позовних вимог заявлених позивачем в сумі 369769,54 грн.

У постанові від 14.01.2019 у справі № 638/11034/15-ц Верховний суд зазначив:

«Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився (ч.1 ст.243 ГПК України).

Згідно роз`яснень, викладених у пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Не погоджуючись з визначеним судом розміром заборгованості за послуги теплопостачання, заявник фактично ставить питання про зміну рішення суду, а тому суд обгрунтовано відмовив у задоволенні його заяви про виправлення арифметичної помилки».

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 28.11.2024 у справі

№ 990/162/23 виснувала:

« 21. Вирішуючи питання про виправлення описок (очевидних арифметичних помилок), допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення».

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Ч. 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, ухвала Господарського суду міста Києва від 07.02.2025 у справі № 910/12661/24 підлягає залишенню без змін.

Розподіл судових витрат

Судовий збір розподіляється відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2025 у справі № 910/12661/24 - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2025 у справі № 910/12661/24 - залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго".

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 287 та 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді О.М. Гаврилюк

В.В. Сулім