ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" березня 2025 р. Справа№ 910/6925/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Скрипки І.М.

суддів: Мальченко А.О.

Хрипуна О.О.

при секретарі судового засідання Кузьменко А.М.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 24.03.2025

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Київської міської ради та Громадської організації "Захистимо Протасів Яр" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 (повний текст складено 16.01.2023)

у справі №910/6925/22 (суддя Літвінова М.Є.)

за позовом Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр"

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Громадська організація "Захистимо Протасів Яр" (третя особа-1)

Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (третя особа-2)

про встановлення земельного сервітуту

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр"

до Київської міської ради

про визнання частково недійсним рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 Київська міська рада звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр» (далі - ТОВ «Протасів Яр»), у якому просила встановити сервітут на земельних ділянках з кадастровими номерами :72:210:0008 площею 0,1045 га, :72:213:0031 площею 1,6002 га, :72:210:0033 площею 14,8702 га, які належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр», визначивши істотні умови сервітуту згідно з переліком, наведеним у позовній заяві.

Позовні вимоги обґрунтовано необхідністю забезпечення доступу відвідувачів до території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва, який було оголошено таким рішенням Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948, до складу якого, у тому числі входять території зазначених земельних ділянок, належних на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр».

Київська міська рада також зазначала, що ці земельні ділянки мають важливе природоохоронне та археологічне значення, фактично використовуються мешканцями територіальної громади міста Києва та Солом`янського району для рекреації, проведення особистого дозвілля, задоволення естетичних потреб, вигулу домашніх тварин, а сам відповідач за первісним позовом не здійснює на таких земельних ділянках господарської діяльності, тому втручання в його право шляхом встановлення сервітуту буде мінімальним.

Разом із тим позивачем зауважено, що забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» не може бути здійснено в інший спосіб, ніж встановлення сервітуту, оскільки ТОВ «Протасів Яр» може обмежити доступ відвідувачів до земельних ділянок, здійснити забудову або в інший спосіб перешкодити реалізації рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 залучено до участі в справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Громадську організацію «Захистимо Протасів Яр» (далі - ГО «Захистимо Протасів Яр»); також протокольною ухвалою від 14.11.2022 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (далі - КО «Київзеленбуд»).

У вересні 2022 ТОВ «Протасів Яр» звернулося до суду із зустрічним позовом до Київської міської ради, який ухвалою суду від 29.09.2022 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом, у якому просило:

- визнати недійсним пункт 1 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» та додаток до нього в частині включення до меж ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» природної території площею 16,5749 га, а саме: земельних ділянок з кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031;

- визнати недійсним пункт 3 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр»;

- визнати недійсним пункт 4 рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» у частині внесення змін до показників розвитку зеленої зони, затверджених пунктом 1 рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1583/1624, щодо додавання до переліку територій і об`єктів природно-заповідного фонду природної території площею 16,5749 га, а саме: земельних ділянок з кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Київською міською радою порушено визначений статтею 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» порядок оголошення територій ландшафтним заказником місцевого значення, без отримання погодження ТОВ «Протасів Яр» на включення його земельних ділянок до території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», у зв`язку із чим зазначене рішення в оспорюваній частині є таким, що порушує право позивача на мирне володіння своїм майном.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у задоволенні позову Київської міської ради відмовлено.

Зустрічний позов ТОВ «Протасів Яр» задоволено в повному обсязі. Стягнуто з Київської міської ради на користь ТОВ «Протасів Яр» судовий збір у сумі 2 481,00 грн.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023 рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 скасовано.

Ухвалено нове рішення, яким позов Київської міської ради задоволено.

Встановлено сервітут на земельних ділянках з кадастровими номерами :72:210:0008 площею 0,1045 га, :72:213:0031 площею 1,6002 га, :72:210:0033 площею 14,8702 га, які належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказнику місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр», визначивши істотні умови сервітуту: 1.1. Строк сервітуту - безстроковий. 1.2. Площа, на яку поширюється земельний сервітут - 16,5749 га. 1.3. Межі сервітуту - згідно з кадастровим планом земельних ділянок з кадастровим номером :72:210:0008, :72:213:0031, :72:210:0033. 1.4. Плата: звільнення ТОВ «Протасів Яр» від сплати земельного податку на земельні ділянки з кадастровим номером :72:210:0008 площею 0,1045 га, :72:213:0031 площею 1,6002 га, :72:210:0033 площею 14,8702 га.

Закрито провадження в частині зустрічної позовної заяви ТОВ «Протасів Яр» на підставі пункту 1 частини 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) у зв`язку з тим, що спір у цій частині позову не підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Стягнуто з ТОВ «Протасів Яр» на користь Київської міської ради 2 481,00 грн судового збору за подання позовної заяви, 7 443,00 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

Стягнуто з ТОВ «Протасів Яр» на користь ГО «Захистимо Протасів Яр» 7 443,00 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.08.2023 відмовлено у задоволенні заяви ТОВ "Протасів Яр" про направлення (передачу) справи № 910/6925/22 у частині зустрічного позову ТОВ "Протасів Яр" до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 "Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення "Протасів Яр" на розгляд до суду за встановленою юрисдикцією - до Київського окружного адміністративного суду.

Не погоджуючись із висновками суду апеляційної інстанцій, у серпні 2023 ТОВ "Протасів Яр" подало касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права та наявність випадків, передбачених пунктами 1, 3 частини 2 статті 287 ГПК, просило передати справу № 910/6925/22 на розгляд Великої Палати Верховного Суду; скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023; рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у частині позовних вимог Київської міської ради залишити без змін; справу № 910/6925/22 у частині зустрічних позовних вимог передати на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду; здійснити перерозподіл судових витрат у частині первісних позовних вимог Київської міської ради про встановлення земельного сервітуту.

Постановою Верховного Суду від 12.02.2024 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" задоволено частково.

Постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023 у справі №910/6925/22 скасовано:

в частині закриття провадження у справі № 910/6925/22 за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 "Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення "Протасів Яр" (пункт 6);

в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" судового збору за подання апеляційних скарг (пункти 8, 9),

а справу в цій частині передано до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

У решті постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2023 у справі № 910/6925/22 залишено без змін.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з прийнятим рішенням в частині задоволення зустрічного позову, позивач за первісним позовом (Київська міська рада) звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить, крім іншого, оскаржуване рішення скасувати в частині задоволення зустрічного позову та закрити провадження за зустрічним позовом ТОВ «Протасів яр» до Київської міської ради.

Доводи апеляційної скарги Київської міської ради зводяться до наступного.

Оспорюване рішення Київської міської ради носить правову природу локального нормативно-правового акту, а не акту (рішення) індивідуальної дії, отже не вичерпує свою дію одноразовим виконанням.

Оголошення пунктом 1 оспорюваного рішення ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів яр» природну територію орієнтовною площею 21, 6859 га у Солом`янському районі міста Києва у межах, зазначених у додатку до цього рішення, явно поширюється на широке коло осіб, а не лише ТОВ «Протасів яр», є нормативно-правовим актом на невизначений строк.

Правова природа спірного рішення позивача, коло учасників спірних правовідносин (підприємство та орган місцевого самоврядування), правові наслідки, які виникають у результаті реалізації спірного рішення вказують на те, що спір носить характер публічно-правового і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Суд першої інстанції безпідставно послався на висновок ВП ВС у справі №927/999/19, оскільки обставини справи не є релевантними обставинам даної судової справи, природа правовідносин, які виникли між ТОВ «Протасів яр» та Київською міською радою істотно відрізняються.

Порушення правил юрисдикції господарських судів, визначених статтями 20-23 ГПК України є обов`язковою підставою для скасування рішення суду незалежно від доводів апеляційної скарги.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням в частині задоволення зустрічного позову, третя особа-1 за первісним позовом Громадська організація "Захистимо Протасів Яр" звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить, крім іншого, оскаржуване рішення скасувати в частині задоволення зустрічного позову та закрити провадження за зустрічним позовом ТОВ «Протасів яр» до Київської міської ради.

Доводи апеляційної скарги Громадської організації "Захистимо Протасів Яр" зводяться до наступного.

ТОВ «Протасів яр» в господарському процесі оскаржило рішення суб`єкта владних повноважень, оскільки рішення №4907/4948 від 14.07.2022 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів яр», прийнято Київською міською радою як суб`єктом владних повноважень в ході реалізації своїх владних повноважень, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування» - владної функції щодо організації територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення, що підлягають особливій охороні.

За своїм змістом вимоги позивача вказують на наявність спору з Київською міською радою з приводу виконання владно-розпорядчих функцій, тобто є публічно-правовим спором, в даному випадку оскаржується не просто рішення органу місцевого самоврядування індивідуальної дії, а оскаржується нормативно-правовий акт, дія якого поширюється не тільки на ТОВ «Протасів Яр», але на невизначене коло осіб.

Посилається на справи №640/16006/20 та №160/826/20, які розглядались за участі сторін даної справи в адміністративному процесі за правилами КАС України.

Прийняття позовної заяви до розгляду господарським судом вважає таким, що суперечить п.п. 6,13 частини 1 ст.20, ст.21 ГПК України.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Розпорядженням Керівника апарату від 23.09.2024 №09.1-07/497/24 згідно рішення Вищої ради правосуддя від 10.09.2024 про звільнення судді ОСОБА_2 з посади судді Північного апеляційного господарського суду у відставку, справу №910/6925/22 передано на повторний автоматизований розподіл судових справ.

Згідно витягів з протоколів повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №910/6925/22 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Скрипка І.М., суддів Хрипуна О.О., Мальченко А.О.

Ухвалами Північного апеляційного господарського суду прийнято до провадження колегією суддів у визначеному складі апеляційні скарги, об`єднано їх в одне провадження, призначено до розгляду апеляційні скарги в судовому засіданні з викликом сторін.

Під час апеляційного провадження учасниками справи подані додаткові письмові пояснення на підтримання власних позицій у справі.

Явка представників сторін

В судовому засіданні 24.03.2025 представники апелянтів Київської міської ради та Громадської організації "Захистимо Протасів Яр" підтримали свої апеляційні скарги з підстав, викладених у ній, просили оскаржуване рішення скасувати в частині задоволення зустрічного позову та закрити провадження за зустрічним позовом ТОВ «Протасів яр» до Київської міської ради.

В судовому засіданні 24.03.2025 представник позивача за зустрічним позовом заперечував проти доводів Київської міської ради та Громадської організації "Захистимо Протасів Яр", викладених в їх апеляційних скаргах, просив їх відхилити, оскаржуване рішення залишити без змін.

В судовому засіданні 24.03.2025 відповідно до ст. 240, 283 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 09.07.2004, укладеного між Сергієнком Олександром Леонідовичем та ТОВ «Протасів Яр», останнє набуло право власності на земельну ділянку кадастровий номер :72:210:0008 площею 0,1045 га, за адресою: м. Київ, Солом`янський р-н, вул. Протасів Яр, 38; цей договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юрченком В.В. та зареєстровано за реєстровим № 1421. Відповідне право ТОВ «Протасів Яр» також підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії КВ № 127962 від 19.11.2004.

Згідно з витягами з Державного земельного кадастру від 26.05.2016 та 09.08.2022 земельна ділянка із кадастровим номером :72:210:0008 площею 0,1045 га має наступні характеристики: цільове призначення - 02.07 для іншої житлової забудови, категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання - для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення.

На підставі договору купівлі-продажу від 18.10.2005, укладеного між Київською міською радою та ТОВ «Протасів Яр» та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербаковим В.З. і зареєстрованого за реєстровим № 774, товариство набуло право власності на земельні ділянки кадастровий номер :72:213:0031 площею 1,6002 га та кадастровий номер :72:210:0033 площею 14,8702 га, місце розташування яких у кварталі вулиць Протасів Яр, Миколи Амосова та Солом`янської у м. Києві, що також підтверджується Державними актами на право власності на земельну ділянку серії КВ № 127962 від 19.11.2004 та серії КВ № 138679 від 16.11.2005.

Згідно з витягами з Державного земельного кадастру від 26.05.2016 та 09.08.2022 земельні ділянки із кадастровими номерами :72:213:0031 та :72:210:0033 загальною площею 16,4704 га мають наступні характеристики: цільове призначення - 02.07 для іншої житлової забудови, категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання - для будівництва житлового комплексу з об`єктами соціально-культурного та побутового призначення.

02.02.2021 ГО «Захистимо Протасів Яр» звернулася до Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із клопотанням про створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва, до якого було додано Наукове обґрунтування створення ландшафтного заказника місцевого значення Протасів Яр від 29.01.2021 загальною площею 20,4 га та роздруківки інформації (витяги) з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки.

У цьому клопотанні ГО «Захистимо Протасів Яр» просила його погодити та розпочати процес узгодження із власниками і користувачами земельних ділянок; розробити проект ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва; оголосити територію, яка розташована в Солом`янському районі, де розміщені, зокрема, земельні ділянки з кадастровими номерами: :72:213:0038, :72:213:0145, :72:213:0146, :72:210:0033, :72:213:0031, :72:210:0008, :72:213:0048, територією природно-заповідного фонду місцевого значення та встановити охоронну зону; надати зазначеній вище території статус ландшафтного заказника місцевого значення.

У листі від 31.03.2021 № 077/234-461 Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва повідомило Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відсутність заперечень проти створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва у порядку, встановленому чинним законодавством.

У листі від 01.04.2021 № 077/226-1228 КО «Київзеленбуд» повідомило Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відсутність заперечень щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва за умови дотримання вимог чинного законодавства, статей 51-53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та Методичних рекомендацій щодо розроблення проектів створення природних територій та об`єктів природно-заповідного фонду України, затверджених наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 21.08.2018 № 306.

У листі від 01.04.2021 № 077/234-479 Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва повідомило Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію про відсутність заперечень проти створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва в порядку, передбаченому чинним законодавством.

У листі від 06.04.2021 № 108-4232 Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація повідомила Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про відсутність заперечень Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва проти створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва у порядку, передбаченому чинним законодавством.

Згідно з листом від 06.04.2021 № 077-1750 Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомило ГО «Захистимо Протасів Яр» про те, що Управління вважає за можливе створення на вказаній у клопотанні від 02.02.2021 території ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва за умови дотримання вимог статей 51-53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», вирішення майнових питань та обов`язкового погодження з власниками та первинними користувачами природних ресурсів у межах територій, рекомендованих для заповідання.

Відповідно до рішення постійної комісії Київської міської ради з питань екологічної політики від 20.04.2021, оформленого протоколом № 4/7, з питання № 8 порядку денного вирішено підтримати звернення ГО «Захистимо Протасів Яр» щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва та звернутися до Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) протягом 45 днів напрацювати та подати на розгляд постійної комісії Київської міської ради з питань екологічної політики проєкт рішення Київської міської ради щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва.

Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у листі від 06.09.2021 № 077-4397 проінформувало постійну комісію Київської міської ради з питань екологічної політики про підготовку проєкту рішення Київської міської ради про оголошення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва; про необхідність врахування порядку створення й оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, визначеного розділом VII Закону України «Про природно-заповідний фонд України»; розгляд та погодження клопотання ГО «Захистимо Протасів Яр» щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва; направлення листів ТОВ «Протасів Яр» як власнику та ТОВ «Бора» як первинному користувачу земельних ділянок щодо надання погодження про можливість включення земельних ділянок до територій, рекомендованих для створення заказника.

Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) направило ТОВ «Протасів Яр» лист від 10.08.2021 № 077-4396, в якому наведено інформацію про надане Управлінню доручення підготувати проєкт рішення Київської міської ради «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», а також з метою дотримання вимог статті 52 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» запропоновано товариству розглянути клопотання ГО «Захистимо Протасів Яр» від 02.02.2021 щодо створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» та повідомити Управління про позицію ТОВ «Протасів Яр» стосовно надання погодження про можливість включення земельних ділянок з кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031 до територій, рекомендованих для створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр».

ТОВ «Протасів Яр» у листі від 05.10.2021 № 05/10-21 повідомило Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про свою незгоду щодо включення власних земельних ділянок до територій, рекомендованих для створення ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр».

За дорученням секретаря Київської міської ради від 15.11.2021 проєкт рішення від 15.11.2021 № 08/231-4136/ПР направлений на розгляд Київської міської ради.

У листі від 06.07.2022 № 225-КМГ-2083 Київський міський голова повідомив ТОВ «Протасів Яр» про те, що Київською міською радою планується оголосити ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» у Солом`янському районі міста Києва природну територію, в тому числі в межах земельних ділянок з кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031, які перебувають у власності ТОВ «Протасів Яр». Також для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника Київським міським головою запропоновано укладення між ТОВ «Протасів Яр» та Київською міською радою безстрокового договору сервітуту щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031 з встановленням плати за сервітут у розмірі податку на ці земельні ділянки. Проєкт договору про встановлення земельного сервітуту додано до зазначеного листа Київської міської ради, докази надіслання якого наявні в матеріалах справи та не спростовуються відповідачем за первісним позовом.

14.07.2022 Київською міською радою прийнято рішення № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» (далі - рішення від 14.07.2022 № 4907/4948), яким вирішено:

1. Оголосити ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» природну територію орієнтовною площею 21,6859 га у Солом`янському районі міста Києва в межах, зазначених у додатку цього рішення.

2. Київському комунальному об`єднанню зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд»:

2.1. Забезпечити охорону зазначеного об`єкта з оформленням охоронного зобов`язання щодо забезпечення режиму охорони та збереження цього об`єкта.

2.2. Вжити організаційно-правових заходів щодо оформлення права постійного користування земельними ділянками з кадастровими номерами :72:213:0145, :72:213:0146, :72:213:0048, :72:213:0038, :72:213:0046, :72:213:0100 для збереження та використання заказників.

3. Товариству з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр»:

3.1. Забезпечити охорону зазначеного об`єкта з оформленням охоронного зобов`язання щодо забезпечення режиму охорони та збереження цього об`єкта.

3.2. Вжити організаційно-правових заходів щодо зміни діючого виду цільового призначення земельних ділянок із кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031 на цільове призначення «для збереження та використання заказників».

4. Внести зміни до показників розвитку зеленої зони, затверджених пунктом 1 рішення Київської міської ради від 08.07.2021 № 1583/1624, додавши до переліку територій і об`єктів природно-заповідного фонду заказник місцевого значення, зазначений у пункті 1 цього рішення (таблиця 19).

5. Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проінформувати Товариство з обмеженою відповідальністю «Протасів Яр», Товариство з обмеженою відповідальністю «Холдингова компанія «Енсо Груп» про прийняття цього рішення.

6. Оприлюднити це рішення у спосіб, визначений чинним законодавством України.

7. Контроль за виконанням цього рішення покласти на постійну комісію Київської міської ради з питань екологічної політики.

Як свідчить зміст Додатку до рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Природна територія, яка оголошується ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр» до загальної площі 21,6859 га природної території, яка оголошена ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», увійшли також земельні ділянки з кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031 площею 16,5749 га, землекористувачем яких є ТОВ «Протасів Яр».

Предметом позову Київської міської ради була вимога, заявлена до ТОВ «Протасів Яр», про встановлення сервітуту на земельних ділянках з кадастровими номерами :72:210:0008 площею 0,1045 га, :72:213:0031 площею 1,6002 га, :72:210:0033 площею 14,8702 га, які належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр», визначивши істотні умови сервітуту: - строк сервітуту - безстроковий; - площа, на яку поширюється земельний сервітут, - 16,5749 га; - межі сервітуту - згідно з кадастровим планом земельних ділянок з кадастровим номером :72:210:0008, :72:213:0031, :72:210:0033; - плата: звільнення ТОВ «Протасів Яр» від сплати земельного податку на земельні ділянки з кадастровим номером :72:210:0008 площею 0,1045 га, :72:213:0031 площею 1,6002 га, :72:210:0033 площею 14,8702га.

ТОВ «Протасів Яр» проти позову заперечувало та зазначало, зокрема, що запропонований Київською міською радою сервітут суперечить статтям 98, 100 Земельного кодексу України (далі - ЗК) та статті 401 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), а також не обґрунтовано наявність права або законного інтересу, які визначають правомірну необхідність встановлення сервітуту на території земельних ділянок, при цьому зазначені позивачем потреби можуть бути задоволені іншим шляхом, ніж встановлення сервітуту. Запропоновані позивачем умови сервітуту щодо земельних ділянок, за твердженням відповідача, є вкрай невигідними та призведуть до порушення прав товариства як законного власника земельних ділянок.

Разом із тим ТОВ «Протасів Яр», вважаючи незаконним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр», звернулося до суду з зустрічним позовом про визнання недійсним зазначеного рішення в частині включення земельних ділянок з кадастровими номерами :72:210:0008, :72:210:0033, :72:213:0031 до території заказника місцевого значення «Протасів Яр».

Київська міська рада проти зустрічного позову заперечила, оскільки вважає рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 законним та обґрунтованим.

Під час попереднього розгляду справи, суд апеляційної інстанції рішення суду першої інстанції скасував та ухвалив нове рішення, яким позов Київської міської ради задовольнив із тих підстав, що вид земельного сервітуту, право на який просив встановити позивач за первісним позовом у судовому порядку, відповідно до мети використання чужих земельних ділянок, які належать ТОВ «Протасів Яр», не суперечить вимогам статті 99 ЗК і підпадає під визначення «інші земельні сервітути»; Київською міською радою належним чином доведено та обґрунтовано неможливість ефективного використання власності територіальної громади та задоволення її потреб без обтяження сервітутом земельних ділянок, що належать ТОВ «Протасів Яр», а також доведено площі і межі спірних земельних ділянок, встановлення сервітуту на які вимагає позивач; встановлення земельного сервітуту не є надто обтяжливим способом забезпечення реалізації прав Київської міської ради як розпорядника сусідніх земельних ділянок, оскільки встановлення такого виду сервітуту не веде до позбавлення власника земельних ділянок, які увійшли до складу ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» і щодо яких заявлена вимога про встановлення сервітуту, прав володіння, користування та розпорядження ними, здійснення господарської діяльності на цих земельних ділянках у відповідності та у межах, визначених Законом України «Про природно-заповідний фонд України»; викуп чи відчуження належних ТОВ «Протасів Яр» земельних ділянок для суспільних потреб чи з метою суспільної необхідності є неможливим при оголошенні ландшафтного заказника місцевого значення та не є альтернативою земельного сервітуту, вимога про встановлення якого є предметом первісного позову; не надаючи згоди на укладення договору про встановлення сервітуту, заперечуючи його встановлення в судовому порядку, ТОВ «Протасів Яр» фактично порушуються права позивача.

Разом із тим суд апеляційної інстанції зазначив, що з огляду на встановлені обставини справи, предмет і підстави зустрічного позову спір між сторонами виник у зв`язку з недотриманням Київською міською радою як органом самоврядування, наділеним владними управлінськими повноваженнями щодо організації територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення, порядку прийняття рішення від 14.07.2022 № 4907/4948, тобто позовні вимоги у цій справі мають ознаки адміністративного спору, який не підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, а має розглядатись за правилами адміністративного судочинства, що і стало підставою для закриття провадження у справі за зустрічним позовом відповідно до пункту 1 частини 1 статті 231 ГПК.

У справі, що розглядається, судами установлено, що Київська міська рада як представницький орган, який діє від імені та в інтересах територіальної громади м. Києва, обрала такий спосіб захисту порушеного права як встановлення сервітуту на земельних ділянках, які належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр».

У статті 395 ЦК визначено види речових прав на чуже майно, якими відповідно до частини 1 цієї норми є: 1) право володіння; 2) право користування (сервітут); 3) право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); 4) право забудови земельної ділянки (суперфіцій).

Згідно з частиною 1 статті 401 ЦК право користування чужим майном (сервітут) може бути встановлене щодо земельної ділянки, інших природних ресурсів (земельний сервітут) або іншого нерухомого майна для задоволення потреб інших осіб, які не можуть бути задоволені іншим способом.

Статтею 403 ЦК передбачено, що сервітут визначає обсяг прав щодо користування особою чужим майном (частина 1). Сервітут може бути встановлений на певний строк або без визначення строку (частина 2). Особа, яка користується сервітутом, зобов`язана вносити плату за користування майном, якщо інше не встановлено договором, законом, заповітом або рішенням суду (частина 3). Сервітут не позбавляє власника майна, щодо якого він встановлений, права володіння, користування та розпоряджання цим майном (частина 5).

Право земельного сервітуту - це право власника або землекористувача земельної ділянки чи іншої заінтересованої особи на обмежене платне або безоплатне користування чужою земельною ділянкою (ділянками) (частина 1 статті 98 ЗК).

За змістом частин 2-4 статті 98 ЗК земельні сервітути можуть бути постійними і строковими. Встановлення земельного сервітуту не веде до позбавлення власника земельної ділянки, щодо якої встановлений земельний сервітут, прав володіння, користування та розпорядження нею. Земельний сервітут здійснюється способом, найменш обтяжливим для власника земельної ділянки, щодо якої він встановлений.

Власники або землекористувачі земельних ділянок чи інші заінтересовані особи можуть вимагати встановлення земельних сервітутів, перелік окремих видів яких наведено у статті 99 ЗК.

Цей перелік не є вичерпним і відповідно до конкретних потреб, що заслуговують на задоволення, заінтересована сторона (власник або землекористувач) вправі вимагати надання їй стосовно чужої земельної ділянки тих або інших повноважень, що носять обмежений характер.

Порядок та особливості встановлення земельних сервітутів конкретизовано у статті 100 ЗК, за змістом якої сервітут може бути встановлений договором, законом, заповітом або рішенням суду. Сервітут може належати власникові (володільцеві) сусідньої земельної ділянки, а також іншій конкретно визначеній особі (особистий сервітут). Земельний сервітут підлягає державній реєстрації в порядку, встановленому для державної реєстрації прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини 3 статті 402 ЦК у разі недосягнення домовленості про встановлення сервітуту та про його умови спір вирішується судом за позовом особи, яка вимагає встановлення сервітуту.

Отже, метою встановлення земельного сервітуту на певний строк чи без визначення строку є задоволення потреб власника або землекористувача земельної ділянки у ефективному її використанні. При цьому однією з основних ознак сервітуту, який підлягає встановленню за рішенням суду, є неможливість задоволення такої потреби землекористувача у будь-який інший спосіб у ситуації, коли власник і потенційний сервітуарій не можуть досягнути згоди щодо встановлення сервітуту або способу його здійснення, плати тощо.

Таким чином, підставою встановлення сервітуту є відсутність у будь-якої заінтересованої особи, у тому числі і у власника майна, можливості задовольнити свої потреби іншим способом, як встановлення права користування чужим майном - сервітуту.

У справі, що розглядається, суд апеляційної інстанції при вирішенні питання наявності чи відсутності підстав для встановлення земельного сервітуту за рішенням суду дослідив, у тому числі можливість нормального використання позивачем власності територіальної громади без обтяження сервітутом земельних ділянок відповідача, а також можливість задоволення його потреб яким-небудь іншим способом, встановив такі обставини:

- відповідно до рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 природну територію орієнтовною площею 21,6859 га у Солом`янському районі міста Києва в межах, зазначених у додатку цього рішення, оголошено ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр»;

- земельні ділянки, належні відповідачу, увійшли до складу ландшафтного заказника місцевого значення, оголошеного рішенням Київської міської ради в липні 2022 року, а територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради є власником сусідніх земельних ділянок по відношенню до земельних ділянок, належних відповідачу, що у сукупності становлять територію ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр»;

- Київська міська рада, в межах наданих їй повноважень, відповідно до законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про столицю України - місто-герой Київ» як представницький орган у спірних правовідносинах діє від імені та в інтересах територіальної громади міста Києва;

- у зв`язку з необхідністю забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», збереженням рекреаційної зони, рідкісних видів тварин і рослин, задоволення потреб територіальної громади міста Києва, у тому числі шляхом доступу до всієї території відвідувачів цього заказника, неможливість ефективного використання позивачем своєї власності та задоволення своїх потреб без обтяження сервітутом земельних ділянок, що належать відповідачу, вид земельного сервітуту, право на який просив встановити позивач за первісним позовом у судовому порядку, відповідно до мети використання чужих земельних ділянок, які належать ТОВ «Протасів Яр», не суперечить вимогам статті 99 ЗК і підпадає під визначення «інші земельні сервітути»;

- чинним законодавством передбачено встановлення земельних сервітутів, відмінних від особистих, які надають право користування чужою земельною ділянкою групі осіб, тобто невизначеному колу осіб;

- належні ТОВ «Протасів Яр» земельні ділянки увійшли до складу заказника в межах їх площ за кадастровими планами і саме в такому розмірі та межах, а не в їх відповідній частині, тому є доведеним позивачем площі і межі земельних ділянок, встановлення сервітуту на які він вимагає з визначеною метою, та відсутня необхідність виготовлення проектів технічних (кадастрових) планів цих земельних ділянок;

- статус, завдання і основні вимоги до режиму заказників визначені у статях 25, 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», якими, зокрема передбачено, що оголошення заказників провадиться без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів;

- викуп чи відчуження належних відповідачу земельних ділянок для суспільних потреб чи з метою суспільної необхідності є неможливим при оголошенні ландшафтного заказника місцевого значення та не є альтернативою земельного сервітуту, вимога про встановлення якого є предметом позову Київської міської ради;

- встановлення зазначеного виду сервітуту не веде до позбавлення власника земельних ділянок, що увійшли до складу ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» і щодо яких заявлена вимога про встановлення сервітуту, прав володіння, користування та розпорядження ними, здійснення господарської діяльності на цих земельних ділянках відповідно та у межах, визначених Законом України «Про природно-заповідний фонд України»;

- не надання згоди на укладення договору про встановлення сервітуту з боку відповідача та заперечення його встановлення в судовому порядку порушує права територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради на ефективне використання своєї власності та задоволення своїх потреб.

З урахуванням наведеного, вирішуючи спір, з огляду на предмет і підстави заявленого позову, відповідно до встановлених фактичних обставин справи та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, Верховний Суд визнав обґрунтованими висновки суду апеляційної інстанції про доведення позивачем у встановленому процесуальним законом порядку обставин, що свідчать про наявність правових підстав для встановлення сервітуту на земельних ділянках, що належать на праві приватної власності ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказнику місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів заказника місцевого значення «Протасів Яр» відповідно до визначених істотних умов сервітуту.

Верховний Суд зазначив, що «аналіз наведених вище норм законодавства, що регулює спірні правовідносини, дає підстави для висновку, що особа, яка вимагає встановлення сервітуту, має право на захист своїх прав та інтересів шляхом застосування засобів правового захисту, у тому числі має право на позов про примусове встановлення сервітуту, чим і скористався позивач при поданні цього позову за обставин, що склалися. Водночас судом апеляційної інстанції установлено, а позивачем у встановленому процесуальним законом порядку доведено наявність порушеного права територіальної громади міста Києва, в особі якої діє позивач, зі сторони відповідача на ефективне використання комунальної власності та задоволення відповідних потреб.

У справі, що розглядається, суд апеляційної інстанції установив, що Київська міська рада, в межах наданих їй повноважень як представницький орган, подавши позов у цій справі, діє від імені та в інтересах територіальної громади міста Києва з метою захисту прав на реалізацію рекреаційних цілей (проходу по цій території), заходів збереження природно-заповідного фонду, а, оскільки, чинним законодавством передбачено встановлення земельних сервітутів, відмінних від особистих, які надають право користування чужою земельною ділянкою групі осіб (тобто невизначеному колу осіб), то задоволення такого позову, за встановлених у справі фактичних обставин заперечення відповідачем встановлення заявленого сервітуту, призведе до поновлення права територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради на ефективне використання позивачем своєї власності та задоволення власних потреб.

Разом із тим встановлення сервітуту на земельних ділянках, які належать ТОВ «Протасів Яр», для забезпечення функціонування ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» шляхом забезпечення доступу до території відвідувачів зазначеного заказника, право на який просив встановити позивач у судовому порядку, відповідно до мети використання чужих земельних ділянок, як вид земельного сервітуту не суперечить вимогам статті 99 ЗК та підпадає під визначення «інші земельні сервітути».

Такі висновки суду апеляційної інстанції узгоджуються з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 25.06.2019 у справі № 911/2701/17, та не суперечать висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду від 30.06.2021 у справі № 910/1487/20, від 12.04.2022 у справі № 306/612/20, від 04.02.2020 у справі № 905/798/19, стосовно того, що у рішенні суду має бути чітко визначено обсяг прав особи, що звертається відносно обмеженого користування чужим майном, на які, у тому числі послався скаржник в касаційній скарзі на обґрунтування підстави касаційного оскарження судового рішення, передбаченої пунктом 1 частини 2 статті 287 ГПК.

Суд апеляційної інстанції з огляду на предмет і підстави заявленого позову, а також подані на його підтвердження докази, дійшов висновку про те, що необхідність обтяження сервітутом земельних ділянок, належних ТОВ «Протасів Яр», обумовлена обставинами розташування цих земельних ділянок разом із сусідніми, що перебувають у комунальній власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, та є складовими частинами оголошеного рішенням від 14.07.2022 № 4907/4948 ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр», забезпечення функціонування якого із збереженням рекреаційної зони, рідкісних видів тварин і рослин та задоволення потреб територіальної громади міста Києва, яку представляє орган місцевого самоврядування, неможливе без цих земельних ділянок і лише наявність доступу відвідувачам до всієї території заказника забезпечить ефективне використання земельних ділянок, що належать позивачу.

Водночас судом апеляційної інстанції було враховано положення Закону України «Про природно-заповідний фонд України» стосовно того, що оголошення заказників провадиться без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів, а викуп чи відчуження таких земельних ділянок для суспільних потреб чи з метою суспільної необхідності не є можливим при оголошенні ландшафтного заказника місцевого значення та не є альтернативою земельного сервітуту, вимога про встановлення якого є предметом первісного позову.

Верховний Суд відхиляє доводи скаржника про неврахування судом апеляційної інстанції висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.06.2021 у справі № 910/1487/20, від 02.08.2022 у справі № 914/427/20, від 18.11.2021 у справі № 705/4197/20, від 01.06.2023 у справі № 520/21041/18, від 13.03.2023 у справі № 297/363/18, від 13.12.2022 у справі № 910/1487/20, від 25.01.2023 у справі № 128/3342/19, від 21.12.2022 у справі № 924/1058/20, від 27.10.2022 у справі № 606/1427/19, у застосуванні частини 1 статті 401 ЦК, оскільки скаржник посилається на загальні висновки щодо необхідності доведення обставин неможливості нормального використання позивачем своєї власності без обтяження сервітутом земельних ділянок відповідача та задоволення його потреб яким-небудь іншим способом. У наведених скаржником справах суди ухвалили відповідні рішення в залежності від предмета і підстав позову, встановлених обставин наявності/відсутності порушеного права чи інтересу позивача та можливості їх поновлення/захисту в обраний спосіб. Натомість висновки суду апеляційної інстанції, наведені в оскаржуваній постанові, не тільки не суперечать таким висновкам Верховного Суду, а і було враховано цим судом при вирішенні позову.

Доводи ТОВ «Протасів Яр», наведені у касаційній скарзі, про порушення судом апеляційної інстанції статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо втручання у право відповідача на мирне володіння майном (земельними ділянками) не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи з огляду на те, що вирішення судом апеляційної інстанції спору у такий спосіб не є порушенням зазначеної норми Конвенції, оскільки встановлення сервітуту щодо чужої земельної ділянки у цьому випадку, по-перше, ґрунтується на законі, по-друге, має значний суспільний інтерес для реалізації рекреаційних цілей територіальної громади міста, проведення особистого дозвілля, задоволення естетичних потреб та ін., по-третє, встановлення зазначеного виду сервітуту не веде до позбавлення власника земельних ділянок, що увійшли до складу ландшафтного заказника місцевого значення «Протасів Яр» і щодо яких заявлена вимога про встановлення сервітуту, прав володіння, користування та розпорядження ними, а також має компенсаційний характер щодо пільг з оплати за землю. Також судом ураховано встановлені обставини не використання відповідачем зазначених земельних ділянок в своїй господарській діяльності, а також можливість здійснення такої діяльності на цих земельних ділянках відповідно та у межах, визначених Законом України «Про природно-заповідний фонд України».

Таким чином, зазначені доводи касаційної скарги про неправильне застосування судом апеляційної інстанції наведених норм матеріального права у контексті підстави оскарження судового вирішення в частині вирішення первісного позову, передбаченої пунктом 1 частини 2 статті 287 ГПК, не знайшли свого підтвердження».

Ураховуючи те, що доводи касаційної скарги про неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення в частині вирішення позову Київської міської ради не знайшли свого підтвердження, суд касаційної інстанції дійшов висновку про залишення касаційної скарги в цій частині без задоволення, а постанови суду апеляційної інстанції в частині вирішення первісного позову - без змін.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При цьому колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін (рішення Суду у справі «Трофимчук проти України» no.4241/03 від 28.10.2010).

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши пояснення учасників апеляційного провадження, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженого рішення норм матеріального та процесуального права, дійшла наступних висновків.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 231 ГПК господарський суд закриває провадження у справі, якщо спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства. Тобто провадження у справі підлягає закриттю, якщо при її розгляді буде встановлена непідвідомчість справи господарському суду.

За змістом статті 4 ГПК юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до частини 1 статті 20 ГПК господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках.

У частині 1 та пунктах 4, 5 частини 3 статті 162 ГПК передбачено, що в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позовна заява обов`язково повинна містити предмет позову та підстави позову. Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яке опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Водночас правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (такі висновки наведено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19).

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

У справі № 910/6925/22, що розглядається, предметом зустрічного позову ТОВ «Протасів Яр» є вимога, заявлена до Київської міської ради, про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 «Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів Яр».

Позивач за зустрічним позовом (ТОВ «Протасів Яр») протягом усього часу розгляду справи як у суді першої інстанції, так і у суді апеляційної інстанції посилався на те, що цей спір стосується приватноправових відносин і не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватися судами за правилами ГПК, оскільки зустрічні позовні вимоги спрямовано на відновлення порушеного права власності товариства на земельні ділянки.

Скасовуючи постанову апеляційної інстанції від 05.07.2023 в частині закриття провадження у справі № 910/6925/22 за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 "Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення "Протасів Яр" (пункт 6); в частині стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" судового збору за подання апеляційних скарг (пункти 8, 9), а справу в цій частині передаючи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду, Верховний Суд зазначив про те, що Велика Палата Верховного Суду, повертаючи справу для розгляду відповідній колегії КГС у складі Верховного Суду, хоч і дійшла висновку про відсутність підстав для розгляду цієї справи Великою Палатою Верховного Суду, однак в ухвалі від 09.11.2023 чітко зазначила про відсутність «конфлікту юрисдикцій» між касаційними судами різних юрисдикцій щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах та віднесення такого спору до юрисдикції господарських судів.

Зважаючи на те, що висновок суду апеляційної інстанції про закриття провадження у справі є передчасним і таким, що зроблений без з`ясування та урахування всіх обставин щодо наявності підстав для застосування положень п.1 ч.1 ст.231 ГПК України, суд касаційної інстанції дійшов висновку про часткове задоволення касаційної карги ТОВ «Протасів Яр» та скасування постанови суду апеляційної інстанції від 05.07.2023 в частині закриття провадження у справі №910/6925/22 з передачею справи в цій частині до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, Велика Палата Верховного Суду, ухвалою від 09.11.2023, повертаючи дану справу для розгляду відповідній колегії Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, зазначила, що «Касаційний господарський суд не врахував, що Касаційний адміністративний суд у постановах від 26 березня 2020 року у справі №1340/6162/18, від 01 вересня 2021 року у справі № 826/16328/18, від 21 травня 2020 року у справі № 826/11912/17 (на які послався Касаційний господарський суд в ухвалі від 04 жовтня 2023 року), у протилежність висновкам суду апеляційної інстанції, викладеним у постанові від 05 липня 2023 року у справі №910/6925/22, виснував, що спори у правовідносинах, подібних цій справі, віднесенні до юрисдикції господарських судів та мають розглядатись за правилами, встановленими ГПК України. Отже, відсутні висновки іншого касаційного суду щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах, які б відрізнялись від висновків Касаційного господарського суду, тобто відсутній «конфлікт юрисдикції» між касаційними судами різних юрисдикцій».

ТОВ «Протасів Яр», заперечуючи проти закриття провадження у справі, посилається на наявність постанов Верховного Суду у складі колегії суддів іншого касаційного суду у справі з подібною підставою та предметом позову у подібних правовідносинах, зокрема від 26.03.2020 у справі № 1340/6162/18, від 01.09.2020 у справі № 826/16328/18, від 21.05.2020 у справі № 826/11912/17.

Колегією суддів з`ясовано, що:

у справі № 1340/6162/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду постановою від 26.03.2020 залишив без змін постанову суду апеляційної інстанції про скасування рішення суду першої інстанції щодо задоволення адміністративного позову, яким визнано протиправною та скасовано ухвалу Львівської міської ради від 21.06.2018 № 3615 «Про підтримку місцевої ініціативи «Про надання статусу скверу громадському простору за адресою: вул. О. Кульчицької, 18», та про закриття провадження у справі на підставі статей 238, 319 КАС. При цьому суд касаційної інстанції дійшов висновку, що спір у цій справі не є публічно-правовим та не належить до юрисдикції адміністративних судів, адже з огляду на характер спору, його суб`єктний склад, а також предмет і підстави заявлених вимог його слід вирішувати за правилами ГПК;

у справі № 826/16328/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду постановою від 01.09.2020 скасував рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову Товариства про визнати протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 22.03.2018 № 377/4441 «Про надання статусу парку земельній ділянці орієнтовною площею 189476,36 кв. м, розташованій навколо озера Сонячне на вулиці Ревуцького в Дарницькому районі міста Києва», а також постанову суду апеляційної інстанції про часткове задоволення позову, та закрив провадження у справі на підставі статей 238, 319 КАС. При цьому суд касаційної інстанції дійшов висновку, що зважаючи на предмет спору та суб`єктний склад учасників спірних правовідносин, така справа підлягає розгляду судом господарської юрисдикції;

у справі № 826/11912/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду постановою від 21.05.2020 скасував рішення судів попередніх інстанцій про відмову в задоволенні позову Товариства про визнання протиправним та скасування рішення Київської міської ради від 25.04.2017 № 263/2485 «Про надання статусу скверу земельній ділянці у пров. Ковальському, 2 та на вул. Смоленській, 17 у Солом`янському районі м. Києва» та закрив провадження у справі на підставі статей 238, 319 КАС. Суд касаційної інстанції дійшов висновку, що зважаючи на предмет спору та суб`єктний склад учасників спірних правовідносин, така справа підлягає розгляду судом господарської юрисдикції.

Отже, у вказаних справах відповідні рішення міських рад стосувались створення парків та скверів, в той час як у даній справі ТОВ «Протасів Яр» оскаржується рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 "Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення "Протасів Яр".

Обставини у справах № 1340/6162/18, № 826/16328/18, № 826/11912/17, не є релевантними обставинам даної судової справи, природа правовідносин, які виникли між ТОВ «Протасів яр» та Київською міською радою істотно відрізняються.

Створення парку чи скверу - це по суті встановлення відповідного цільового призначення земельної ділянки та внесення інформації про територію, як зелену зону до Генерального плану та можливо іншої містобудівної документації. Порівняно із парками або скверами, створення заказників регулюється додатково природоохоронним законодавством, зокрема Законом України "Про природно-заповідний фонд України" та "Про охорону навколишнього природного середовища".

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", до природно-заповідного фонду України належать:

- природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища;

- штучно створені об`єкти - ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, пам`ятки природи, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва.

Створення цих об`єктів регулюється нормами розділу VII Закону України "Про природно-заповідний фонд України", цей порядок не поширюється на створення парків чи скверів.

Законодавець надав об`єктам природно-заповідного фонду додатковий захист порівняно з іншими зеленими зонами.

Зокрема, відповідно до ст. 53 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", скасування та зміна охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюються за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, на підставі відповідного експертного висновку.

Такий додатковий захист таким територіям надано саме через особливий суспільний інтерес у збереженні таких територій - вони мають цінність для набагато ширшої спільноти людей, ніж окремі власники земельної ділянки.

Статтею 144 Конституції України передбачено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідно до Конституції України, визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Відповідно до термінів, використаних в Законі України «Про місцеве самоврядування в Україні», Київська міська рада є представницьким органом місцевого самоврядування, який є виборним органом (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.

Статтею 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що місцеве самоврядування в Україні здійснюється, зокрема, на принципах: народовладдя; законності; гласності; поєднання місцевих і державних інтересів; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.

Згідно ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до частини 1 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Колегія суддів приймає до уваги і те, що рішення Київської міської ради № 4907/4948 від 14.07.2022 "Про оголошення природної території ландшафтним заказником місцевого значення "Протасів Яр" стосується ряду земельних ділянок, а не лише тих, що належать ТОВ "Протасів Яр", що також відрізняє дану справу від справ № 1340/6162/18, № 826/16328/18, №826/11912/17.

Судом досліджено та прийнято до уваги, що в порядку адміністративного судочинства розглядалась справа №640/16006/20 за позовом ОСОБА_1 та Є.Самуджана до Київської міської ради про повернення статусу зеленої зони ділянки Протасового Яру із кадастровим номером :72:213:0038 шляхом визнання протиправними і нечинними змін до Генерального плану міста Києва про переведення з території зелених насаджень загального користування до території житлової і громадської забудови, внесених рішенням КМР від 26.04.2007 № 503/1164.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2021 визнано протиправним і нечинним рішення Київської міської ради від 26.04.2007 № 503/1164 «Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю «БОРА» земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-торговельного комплексу з паркінгом на вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва» в частині:

внесення змін до Генерального плану розвитку міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28.03.2002 № 370/1804, а саме: перевести територію в межах, визначених містобудівним обґрунтуванням, з території зелених насаджень загального користування до території житлової і громадської забудови;

внесення змін до Програми розвитку зеленої зони міста Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 № 806/3381, виключивши з переліку озеленених територій загального користування міста Києва, що відповідають типологічним ознакам та планувальним вимогам (таблиця 2), земельну ділянку площею 3,15 га у парку відпочинку Протасів Яр у Солом`янському районі м. Києва;

затвердження містобудівного обґрунтування щодо внесення змін до містобудівної документації та визначення параметрів будівництва житлово-торговельного комплексу з паркінгом на вул. Миколи Амосова у Солом`янському районі м. Києва.

У справі йдеться про одну з тих ділянок, які увійшли в територію ландшафтного заказника на підставі рішення КМР, що оскаржується в даній справі.

При цьому до справи були залучені треті особи, Товариство з обмеженою відповідальністю "БОРА", Товариство з обмеженою відповідальністю "Дайтона Груп", Товариство з обмеженою відповідальністю "Протасів яр", які відстоювали позицію, що їхні права на користування земельною ділянкою будуть порушені у випадку задоволення позову.

В порядку адміністративного судочинства також розглядалась справа №160/8226/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дайтона Груп» до Київської міської ради (далі по тексту - відповідач, КМР), в якому останнє просило:

- визнати протиправними дії Київської міської ради при прийнятті рішення від 28.07.2020 року № 60/9139 «Про заяву Київської міської ради щодо ситуації із намірами забудови території Протасового яру»;

- скасувати рішення Київської міської ради від 28.07.2020 року № 60/9139 «Про заяву Київської міської ради щодо ситуації із намірами забудови території Протасового Яру»;

- визнати протиправними дії Київської міської ради при прийнятті рішення від 28.07.2020 року №59/9138 «Про повернення статусу території зелених насаджень загального користування земельними ділянками у парку відпочинку Протасів Яр у Солом`янському районі м. Києва»;

- скасувати рішення Київської міської ради від 28.07.2020 року №59/9138 «Про повернення статусу території зелених насаджень загального користування земельними ділянками у парку відпочинку Протасів Яр у Солом`янському районі м. Києва».

У справі №160/8226/20 постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2021 постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 квітня 2021 року скасовано, ухвалено нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Дайтона Груп» до Київської міської ради, треті особи: Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Рочестер», Громадська організація «Захистимо Протасів Яр», Особа 1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Бора» про скасування реєстрації та повернення проекту рішення відмовлено повністю.

У справі оскаржувалось рішення Київської міської ради № 59/9138 «Про повернення статусу території зелених насаджень загального користування земельними ділянками у парку відпочинку Протасів Яр у Солом`янському районі м. Києва» та рішення № 60/9139 «Про заяву Київської міської ради щодо ситуації із намірами забудови території Протасового Яру».

Позивачем у справі було ТОВ «Дайтона Груп» - суборендар земельної ділянки, якій Київська міська рада повернула статус зеленої зони. ТОВ «Дайтона Груп» обґрунтовувала свій позов порушенням його майнових прав, втім спір розглядався в адміністративному процесі за правилами КАС України.

Судові рішення у справах №640/16006/20, №160/8226/20 набули статусу остаточних, описаний Київською міською радою підхід до вирішення підсудності справи за зустрічним позовом за участі Київської міської ради підтверджується наявною судовою практикою, та свідчить про віднесення спору у справі №910/6925/22 до юрисдикції адміністративного суду.

Крім того, заслуговують на увагу доводи апелянтів про те, що оспорюване рішення Київської міської ради носить правову природу локального нормативно-правового акту, а не акту (рішення) індивідуальної дії, отже не вичерпує свою дію одноразовим виконанням.

Оголошення пунктом 1 оспорюваного рішення ландшафтним заказником місцевого значення «Протасів яр» природну територію орієнтовною площею 21, 6859 га у Солом`янському районі міста Києва у межах, зазначених у додатку до цього рішення, явно поширюється на широке коло осіб, а не лише ТОВ «Протасів яр», є нормативно-правовим актом на невизначений строк.

Правова природа спірного рішення позивача, коло учасників спірних правовідносин (підприємство та орган місцевого самоврядування), правові наслідки, які виникають у результаті реалізації спірного рішення вказують на те, що спір носить характер публічно-правового і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, наявні підстави для скасування рішення суду першої інстанції в частині задоволення зустрічного позову, та закриття провадження у справі за зустрічним позовом ТОВ «Протасів яр» до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 на підставі п.1 ч.1 ст.231 ГПК України, оскільки спір у цій частині позовних вимог не підлягає розгляду за правилами господарського судочинства, а підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апелянтів знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до п.58 рішення ЄСПЛ Справа "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04) від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994, серія А, №303-А, п.29).

З урахуванням встановлених у справі обставин в їх сукупності, апеляційні скарги Київської міської ради та Громадської організації "Захистимо Протасів Яр" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі №910/6925/22 (в частині задоволення зустрічного позову) підлягають задоволенню, рішення суду першої інстанції в частині задоволення зустрічного позову - скасуванню, з закриттям провадження у справі за зустрічним позовом ТОВ «Протасів яр» до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення Київської міської ради від 14.07.2022 № 4907/4948 на підставі п.1 ч.1 ст.231 ГПК України, оскільки спір у цій частині позовних вимог не підлягає розгляду за правилами господарського судочинства, а підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Судові витрати за розгляд апеляційних скарг у зв`язку з їх задоволенням на підставі ст.129 ГПК України покладаються на позивача за зустрічним позовом.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, ст.ст. 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційні скарги Київської міської ради та Громадської організації "Захистимо Протасів Яр" на рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2022 у справі №910/6925/22 (в частині задоволення зустрічного позову) задовольнити.

2.Рішення Господарського суду міста Києва від від 21.12.2022 у справі №910/6925/22 скасувати в частині задоволення зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення.

3. Закрити провадження за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" до Київської міської ради про визнання частково недійсним рішення.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" (03038, місто Київ, вул.Протасів Яр, буд.48, ) на користь Київської міської ради (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ) 3721,50 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Протасів Яр" (03038, місто Київ, вул.Протасів Яр, буд.48, ) на користь Громадської організації "Захистимо Протасів Яр" (03110, м. Київ, вул. Амосова Миколи, 4, кв.290, ) 3721,50 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.

6.Доручити Господарському суду м.Києва видати накази.

7. Матеріали справи №910/6925/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови підписано 29.04.2025.

Головуючий суддя І.М. Скрипка

Судді А.О. Мальченко

О.О. Хрипун