ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05.05.2025м. ДніпроСправа № 904/2147/25

Суддя Юзіков С.Г. , розглянув матеріали

за позовом Фізичної особи підприємця Ялового Сергія Олексійовича

до ТОВ "САНОИЛТРЕЙД"

про стягнення збитків

СУТЬ СПОРУ:

Позивач просить стягнути з Відповідача 10 437 770 грн. заборгованості з вартості насіння соняшника, а саме 6 492 810,00 грн. за Договором складського зберігання № 14/01/2021 від 14.01.2021 за 2021р., 598 740,00 грн. за 2022р., 3 346 220,00 грн. за Договором складського зберігання № 25/02/2023 від 25.02.2023.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, в порушення наведених вимог Закону, Позивач не вказав повне найменування Відповідача, зазначив лише скорочене найменування - ТОВ "САНОИЛТРЕЙД".

Також в позовній заяві Позивачем, в якості місцезнаходження Позивача, зазначено наступну адресу: 53151, Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Авдотівка, вул. Центральна, 31.

Водночас, з Єдиного державного реєстра юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що, станом на день відповідного направлення позовної заяви, адреса фізичної особи підприємця Ялового С.О.: АДРЕСА_1 . Відтак, Позивач допустив помилку в своїй адресі.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1, п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, предметом позову є майнова вимога у розмірі 10 437 770,00 грн., за яку Позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 156 566,55 грн.

До позовної заяви, Позивач не надав доказів сплати судового збору, однак до позовної заяви Позивач долучив клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення в даній справі, мотивуючи скрутним матеріально-фінансовим станом Позивача, в якому останній опинився через бездіяльність Відповідача, який не виконав свої зобов`язання щодо повернення насіння соняшника, яке передано йому на зберігання.

Відповідно до ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Проте, ГПК України та Закон України "Про судовий збір" не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 13, 14, 74 ГПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач, в обґрунтування заяви, надав податкову декларацію єдиного податку фізичної особи підприємця за 2024 рік, відповідно до якої загальна сума доходу за звітній період складає 3 530 382,45 грн. та вказано, що з них сплачено 176 519,12 грн. суми податків та згідно з розрахунком мінімального податкового зобов`язання за податковий період 2024 за земельні ділянки, які перебувають в користуванні сплачено 290 628,88 грн., у зв`язку з чим сума доходу складає 3 063 234,45 грн. Та, відповідно, 5% від суми доходу за попередній календарний рік складає 153 161,72 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 292.1 Податкового кодексу України доходом платника єдиного податку є для фізичної особи - підприємця - дохід, отриманий протягом податкового (звітного) періоду в грошовій формі (готівковій та/або безготівковій); матеріальній або нематеріальній формі, визначеній пунктом 292.3 цієї статті. При цьому до доходу не включаються отримані такою фізичною особою пасивні доходи у вигляді процентів, дивідендів, роялті, страхові виплати і відшкодування, доходи у вигляді бюджетних грантів, а також доходи, отримані від продажу рухомого та нерухомого майна, яке належить на праві власності фізичній особі та використовується в її господарській діяльності.

Відповідно до податкової декларації єдиного податку фізичної особи підприємця за 2024 рік загальна сума доходу за звітній період складає 3 530 382,45 грн. та, відповідно, 5% від цієї суми складає 176 519,12 грн. Отже, сума судового збору, яку Позивач мав сплатити за подання позовної заяви у розмірі 156 566,55 грн. не перевищує 5% розміру річного доходу позивача - фізичної особи підприємця за попередній календарний рік. Також в обґрунтування клопотання Позивач надав заключну виписку за період з 01.01.2025 по 31.03.2025, де вхідний залишок станом на 15.04.2025 складає 48 583,93 грн.

Натомість така інформація повною мірою не підтверджує майновий стан Позивача. Позивач мав би надати документи щодо наявності або відсутність інших банківських рахунків із зазначенням коштів на них, відомості щодо належного йому рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану, тощо.

У постановах Верховного Суду від 21.10.2022 у справі № 905/1059/21, від 30.11.2022 у справі № 905/1060/21, від 02.02.2023 у справі № 320/2083/21, зазначено, що оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява № 73547/01).

З урахуванням цих рішень Європейського суду з прав людини Верховний Суд у постановах від 21.10.2022 у справі №905/1059/21 та від 30.11.2022 у справі №905/1060/21 зробив висновок, що скрутний майновий стан підтверджується відповідними доказами, які містять інформацію, у тому числі, щодо наявності/відсутності коштів (на банківських або депозитних рахунках), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.03.2021 по справі № 912/1061/20 наведено висновок про застосування норм права про те, що відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Також суд враховує, що предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Оцінивши доводи Позивача, наведені в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, а саме з огляду на відсутність інших документів, які б свідчили, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу Позивача за попередній календарний рік, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання Позивача про відстрочку сплати судового збору до ухвалення судового рішення в даній справі не підлягає задоволенню.

Частиною 1 ст. 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162,164,172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 46, 123, 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання Фізичної особи підприємця Ялового Сергія Олексійовича про відстрочку в сплаті судового збору до ухвалення судового рішення в даній справі.

Залишити позовну заяву без руху.

Зобов`язати Позивача протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, усунути недоліки позовної заяви, зокрема:

- зазначити правильну адресу Позивача;

- зазначити повне найменування Відповідача;

- надати докази сплати судового збору в розмірі 156 566,55 грн.

Роз`яснити, що у випадку невиконання Позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Г. Юзіков