ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2025м. ДніпроСправа № 904/794/25

Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

без повідомлення (виклику) учасників справи,

дослідивши у спрощеному позовному провадженні матеріали справи №904/794/25

за позовом Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія"

до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро

про стягнення грошових коштів,

в с т а н о в и в:

1. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Приватне акціонерне товариство "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" (далі - позивач) звернулося до господарського суду з позовною заявою від 25.02.2025 за вих. №б/н до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро (далі - відповідач) про стягнення 551.331,46 грн, з яких: 522.520,59 грн основної заборгованості, 20.366,01 грн пені, 2.174,61 грн трьох процентів річних, 6.270,25 грн інфляційних втрат.

Судові витрати позивач просить суд стягнути з відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/794/25 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.02.2025.

Ухвалою від 03.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та без виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами (в порядку письмового провадження).

Через підсистему «Електронний суд» 01.04.2025 від відповідача надійшли додаткові пояснення.

Через підсистему «Електронний суд» 04.04.2025 від позивача надійшла відповідь на додаткові пояснення.

Згідно з ч. 4 ст. 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийняв рішення у справі.

З урахуванням режиму воєнного стану та можливості повітряної тривоги в місті Дніпрі у Господарському суді Дніпропетровської області встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. А тому справу розглянуто у розумні строки, ураховуючи вищевказані обставини та факти.

Стислий виклад позиції позивача

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за публічним договором №010000327Р споживача про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії від 17.04.2024 в частині повного та своєчасного розрахунку за надані послуги у період листопада, грудня 2024 року. У зв`язку з простроченням виконання зобов`язання позивачем нараховані та заявлені до стягнення 20.366,01 грн пені, 2.174,61 грн трьох процентів річних, 6.270,25 грн інфляційних втрат.

Стислий виклад позиції відповідача

Відповідач проти позову заперечує та зазначає, що відповідно до підпункту 16 пункту 1 постанови НКРЕКП №332 від 25.02.2022, на період воєнного стану та 30 днів після його припинення зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій за договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії». Згідно з ч. 4 ст. 179 Господарського кодексу, умови договорів, укладених на основі типових, мають відповідати імперативним нормам.

Разом з тим відповідач зазначає, що з 24.02.2022 в Україні діє воєнний стан, який неодноразово продовжувався. Таким чином, постанова №332 хоч і має нижчу юридичну силу за ЦКУ і ГКУ, але її норми є обов`язковими для учасників ринку. Регулятор чітко визначив період дії обмеження - під час воєнного стану та 30 днів після - і не скасував санкції, а лише тимчасово зупинив їх нарахування.

Тому, на думку відповідача позивач не довів належними доказами ні суму заборгованості, ні обґрунтованість штрафних санкцій.

Стислий виклад позиції позивача на позицію відповідача

Позивач зазначає, що за умовами договору, позивач надає послуги, а відповідач зобов`язується вживати заходів для компенсації реактивної енергії або оплачувати ці послуги відповідно до додатків. Відповідач порушив п. 2.2 договору, не сплативши за надані послуги у листопаді та грудні 2024 року. Відповідач не надав доказів своєчасної оплати та не спростував розрахунки позивача, натомість посилався на воєнний стан.

Позивач наголошує на тому, що є оператором критичної інфраструктури. Укладання договорів з порушенням умов оплати навіть під час воєнного стану не звільняє відповідача від відповідальності. Тому позивач просить задовольнити позов у повному обсязі.

2. ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Предметом доказування у справі, відповідно до ч. 2 ст. 76 ГПК України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У даному випадку до предмета доказування входять такі обставини: наявності/відсутності договірних відносин сторін; наявністю підстав для оплати послуг з розподілу електричної енергії та послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії, порядок та строки надання послуг, факт надання та передачі послуг споживачу, загальна вартість наданих послуг, настання строку їх оплати, наявність часткової чи повної оплати, допущення прострочення оплати наданих послуг, стягнення пені та 3% річних та інфляційних втрат.

Суд встановив, що 17.04.2024 між Приватним акціонерним товариством "ПІДПРИЄМСТВО З ЕКСПЛУАТАЦІЇ ЕЛЕКТРИЧНИХ МЕРЕЖ "ЦЕНТРАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ" (далі позивач, оператор) та Дніпровським квартирно-експлуатаційним управлінням правонаступник Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпра (далі - відповідач, споживач) був укладений договір про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії №010000327Р (далі - договір).

Відповідно до пункту 1.1 оператор системи надає послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії до електроустановок споживачів, що експлуатують електромагнітно незбалансовані установки з неефективним співвідношенням активної і реактивної потужності, а споживач вживає вичерпних технологічних заходів щодо компенсації перетікань реактивної електричної енергії у своїх електричних мережах та/або здійснює оплату оператору системи за перетікання реактивної електричної енергії згідно з умовами цього Договору та додатками до нього, що є його невід`ємними частинами.

Пунктом 2.2. договору передбачено, що споживач зобов`язується виконувати умови цього договору; здійснювати оплату за перетікання реактивної електричної енергії згідно з порядком розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії (додаток 1 до цього договору).

Оператор системи має право на отримання від споживача плати за перетікання реактивної електричної енергії, визначеної відповідно до методики обчислення плати за перетікання реактивної електроенергії, затвердженої центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в енергетичному комплексі (далі -методика обчислення плати); на доступ до розрахункових вузлів обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для зняття показів, замірів потужності в години максимуму навантаження енергосистеми та для виконання інших робіт відповідно до цього договору (п. 3.1. договору).

Розрахунковим вважається період з останнього числа розрахункового місяця до такого ж числа наступного місяця (п. 4.3. договору).

Пунктом 4.4. договору передбачено, що розрахунок плати за перетікання реактивної електричної енергії здійснюється відповідно до методики обчислення плати та оформлюється згідно з порядком розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії.

Додатком 1 до договору передбачено порядок розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії.

Пунктом 4 договору перебачено, що споживачі, електроустановки яких приєднані до мереж, що належать Оператору системи, протягом розрахункового періоду вносять плату за перетікання реактивної електричної енергії згідно умов цього договору на поточний рахунок оператора системи. Реквізити поточного рахунку оператора системи вказані у розділі 9 договору.

Оператор системи визначає суму плати за перетікання реактивної електричної енергії, що відпускається споживачу протягом розрахункового періоду, та здійснює нарахування коштів за перетікання реактивної електричної енергії споживачу із застосуванням тарифів, що діють на кінець розрахункового періоду.

Нарахування за перетікання реактивної електричної енергії протягом розрахункового періоду, сторони відносять до відповідного календарного місяця у бухгалтерському обліку.

Пунктом 6 додатку передбачено, що до третього числа місяця наступного за розрахунковим уповноважена особа споживача самостійно отримує остаточний рахунок за фактично спожиту електричну енергію. Термін оплати зазначеного рахунку не має перевищувати 5 операційних днів. У разі не отримання рахунка, рахунок вважається отриманим і потребує оплати в вищезазначений термін.

У разі порушення споживачем ПРРЕЕ оператор системи нараховує плату за перетікання реактивної електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ та надає відповідний рахунок споживачу. Споживач здійснює повну оплату нарахованої суми протягом 30 календарних днів з дати отримання рахунку.

При відсутності заборгованості за перетікання реактивної електричної енергії надлишок коштів, що надійшли від споживача протягом розрахункового періоду, зараховується в рахунок покриття зобов`язань споживача в наступному за розрахунковим періоді.

Пунктом 7 додатку передбачено, що на поточний рахунок оператора системи споживач перераховує: грошові кошти за перетікання реактивної електроенергії; грошові кошти за порушення термінів (строків) плати за перетікання реактивної електроенергії у розмірі двох облікових ставок НБУ (пеня) плати за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати.

За дату оплати приймається дата зарахування коштів на поточний рахунок оператора системи.

Обсяг фактично використаної електричної енергії споживачем у розрахунковому періоді визначається оператором системи на підставі дата розрахункового обліку електричної енергії, які знімаються споживачем, оформлюються Звітом про покази засобів обліку та надаються оператору системи у терміни, вказані у п. 3.4 договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (п. 9 додатку).

У період листопада, грудня 2024 року позивач надав відповідачу послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії, що підтверджується виставленими рахунками та актами прийняття-здачі наданих послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії:

- № 817 від 09.12.2024 на оплату за перетікання реактивної електроенергії за листопад 2024 року на суму 235.784,77 грн;

- № 379 від 06.01.2025 на оплату за перетікання реактивної електроенергії за грудень 2024 року на суму 286.735,82 грн.

Отже, загальна сума заборгованості відповідача перед позивачем за послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за періоди листопада, грудня 2024 року становить 522.520,59 грн.

З метою досудового врегулювання спору, позивач направляв на адресу відповідача досудову претензію від 09.12.2024 №2849/380-05 (опис, чек відправлення №125) та від 06.01.2025 №21/380-05 (опис, чек відправлення №199). В установлений законом строк заборгованість відповідачем сплачена не була

Відповідно до умов договору та додатку до нього відповідач повинен був здійснити оплату до третього числа місяця наступного за розрахунковим уповноважена особа споживача самостійно отримує остаточний рахунок за фактично спожиту електричну енергію. Термін оплати зазначеного рахунку не має перевищувати 5 операційних днів. У разі не отримання рахунка, рахунок вважається отриманим і потребує оплати в вищезазначений термін.

Оскільки відповідач у добровільному порядку заборгованість за послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії не оплатив, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Предметом позову позивач визначив 522.520,59 грн основної заборгованості, 20.366,01 грн пені, 2.174,61 грн трьох процентів річних, 6.270,25 грн інфляційних втрат.

Відповідно до статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).

Позивачем заявлено про стягнення з відповідача заборгованість за послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за періоди листопада, грудня 2024 року у розмірі 522.520,59 грн.

Додатком 1 до договору передбачено порядок розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії.

Пунктом 4 якого перебачено, що споживачі, електроустановки яких приєднані до мереж, що належать Оператору системи, протягом розрахункового періоду вносять плату за перетікання реактивної електричної енергії згідно умов цього договору на поточний рахунок оператора системи. Реквізити поточного рахунку оператора системи вказані у розділі 9 договору.

Оператор системи визначає суму плати за перетікання реактивної електричної енергії, що відпускається споживачу протягом розрахункового періоду, та здійснює нарахування коштів за перетікання реактивної електричної енергії споживачу із застосуванням тарифів, що діють на кінець розрахункового періоду.

Нарахування за перетікання реактивної електричної енергії протягом розрахункового періоду, сторони відносять до відповідного календарного місяця у бухгалтерському обліку.

Пунктом 6 додатку передбачено, що до третього числа місяця наступного за розрахунковим уповноважена особа споживача самостійно отримує остаточний рахунок за фактично спожиту електричну енергію. Термін оплати зазначеного рахунку не має перевищувати 5 операційних днів. У разі не отримання рахунка, рахунок вважається отриманим і потребує оплати в вищезазначений термін.

При остаточному розрахунку за перетікання реактивної електричної енергії оператор системи враховує здійснення споживачем планові платежі станом на кінець розрахункового періоду.

У разі порушення споживачем ПРРЕЕ оператор системи нараховує плату за перетікання реактивної електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ та надає відповідний рахунок споживачу. Споживач здійснює повну оплату нарахованої суми протягом 30 календарних днів з дати отримання рахунку.

При відсутності заборгованості за перетікання реактивної електричної енергії надлишок коштів, що надійшли від споживача протягом розрахункового періоду, зараховується в рахунок покриття зобов`язань споживача в наступному за розрахунковим періоді.

Пунктом 7 додатку передбачено, що на поточний рахунок оператора системи споживач перераховує: грошові кошти за перетікання реактивної електроенергії; грошові кошти за порушення термінів (строків) плати за перетікання реактивної електроенергії у розмірі двох облікових ставок НБУ (пеня) плати за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати.

За дату оплати приймається дата зарахування коштів на поточний рахунок оператора системи.

Обсяг фактично використаної електричної енергії споживачем у розрахунковому періоді визначається оператором системи на підставі дата розрахункового обліку електричної енергії, які знімаються споживачем, оформлюються Звітом про покази засобів обліку та надаються оператору системи у терміни, вказані у п. 3.4 договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (п. 9 додатку).

У період листопада, грудня 2024 року позивач надав відповідачу послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії, що підтверджується виставленими рахунками та актами прийняття-здачі наданих послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії:

- № 817 від 09.12.2024 на оплату за перетікання реактивної електроенергії за листопад 2024 року на суму 235.784,77 грн;

- № 379 від 06.01.2025 на оплату за перетікання реактивної електроенергії за грудень 2024 року на суму 286.735,82 грн.

Відповідач проти позову заперечив, та зазначив, що відповідно до підпункту 16 пункту 1 постанови НКРЕКП №332 від 25.02.2022 на період воєнного стану та 30 днів після його припинення зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій за договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії».

НКРЕКП - центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, що має право приймати обов`язкові до виконання рішення. Регулятор затверджує нормативні акти, які регулюють ринок електроенергії, зокрема, в частині відповідальності учасників ринку.

Згідно з ч. 4 ст. 179 Господарського кодексу, умови договорів, укладених на основі типових, мають відповідати імперативним нормам. З 24.02.2022 в Україні діє воєнний стан, який неодноразово продовжувався.

Таким чином, постанова №332 хоч і має нижчу юридичну силу за ЦКУ і ГКУ, але її норми є обов`язковими для учасників ринку. Регулятор чітко визначив період дії обмеження - під час воєнного стану та 30 днів після - і не скасував санкції, а лише тимчасово зупинив їх нарахування.

Позивач не довів належними доказами ні суму заборгованості, ні обґрунтованість штрафних санкцій.

Враховуючи вищевикладене відповідач просив суд врахувати наведені пояснення під час розгляду справи та відмовити у задоволенні позову.

Суд зазначає, що з огляду на умови договору відповідач мав сплатити рахунки №817 від 09.12.2024 за листопад 2024 року на суму 235.784,77 грн у строк до 16.12.2024 та №379 від 06.01.2025 за грудень 2024 року на суму 286.735,82 грн у строк до 13.01.2025.

Відповідно до умов договору та додатку 1 до нього відповідач повинен був здійснити оплату до третього числа місяця наступного за розрахунковим уповноважена особа споживача самостійно отримує остаточний рахунок за фактично спожиту електричну енергію. Термін оплати зазначеного рахунку не має перевищувати 5 операційних днів. У разі неотримання рахунка рахунок вважається отриманим і потребує оплати в вищезазначений термін.

Враховуючи вищевикладене строк оплати за послуги за договором пов`язані із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії, які були надані у період листопада, грудня 2024 року, є таким що настав.

Доказів внесення плати за надані послуги відповідач не надав.

Доводи позивача, наведені в обґрунтування позову, відповідач належними доказами не спростував.

Таким чином позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 522.520,59 грн заборгованості за надані послуги із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за період листопада, грудня 2024 року визнаються обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо вимог про стягнення пені

Позивач у позові посилається на п. 8.5. договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та п. 7 додатку 1 до договору про надання послуг із забезпечення перетікання реактивної електричної енергії та нараховує суму штрафних санкцій (пені) за порушення термінів внесення платежів, за період з 17.12.2024 по 20.02.2025, яка склала 20.366,01 грн.

Разом з тим, згідно з підпунктом 16 пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 25.02.2022 №332 (в редакції до 30.06.2024, з 01.07.2024 це підпункт 15) на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, надана настанова про зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії.

Відповідно до статті 1 Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Згідно з частиною 1 статті 3 Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 6 Закону України «Про ринок електричної енергії» до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належать, зокрема, затвердження правил ринку, правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, порядку розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів, який включає в тому числі положення щодо особливостей розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів з третіми державами, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 6 Закону України «Про ринок електричної енергії» Регулятор має право приймати рішення, що є обов`язковими до виконання учасниками ринку.

Пунктом 3 частини 2 статті 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» визначено, що Регулятор на своїх засіданнях приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції. Згідно частини 2 цієї статті рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.

Відповідно до пункту 1 частини 1 Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції.

Отже, НКРЕКП (Регулятор) здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, Регулятор на своїх засіданнях приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції та є обов`язкові до виконання.

У постанові Верховного Суду від 19.04.2024 у справі №911/1359/22 Об`єднана палата Касаційного господарського суду констатувала, що постанова №332 від 25.02.2022 прийнята НКРЕКП (Регулятором) в межах своїх повноважень, а тому її положення, у тому числі, підпункт 16 пункту 1, відповідно до якого на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії, є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності.

Частина четверта статті 179 Господарського кодексу України закріплює межі вільного розсуду сторін господарського договору при визначенні його умов, а саме обов`язковість відповідності умов господарського договору певного виду типовим договорам, затвердженим Кабінетом Міністрів України, чи у випадках, передбачених законом, іншим державним органом або органом державної влади. Укладаючи договір на основі типового договору, затвердженого відповідним державним органом в межах його компетенції, сторони повинні враховувати імперативні правила, що містяться в типовому договорі. Разом з тим сторони мають право конкретизувати його умови та доповнити їх, якщо такі доповнення не суперечать його змісту.

Законом України від 24.02.2022 №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

В подальшому Законами України від 15.03.2022 №2119-ІХ, від 21.04.2022 №02212-ІХ, від 22.05.2022 №2263-ІХ, від 15.08.2022 №2500-IX, від 16.11.2022 №2738-IX, від 07.02.2023 №2915-IX, від 02.05.2023 №3057-IX, від 27.07.2023 №3275-IX, від 08.11.2023 №3429-IX, від 06.02.2024 №3564-IX «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджено укази Президента України від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 17.05.2022 №341/2022, від 12.08.2022 №573/2022, від 07.11.2022 №757/2022, від 6.02.2023 №58/2023, від 01.05.2023 №254/2023, від 26.07.2023 року №451/2023,від 06.11.2023 №734/2023, від 05.02.2024 №49/2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

У постанові Верховного Суду від 19.04.2024 у справі №911/1359/22 Об`єднана палата Касаційного господарського суду дійшла висновку про те, що рішення Регулятора щодо порядку застосування норм про відповідальність учасників на ринку електроенергії не суперечать нормам Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України про відповідальність у договірних відносинах з огляду на те, що Регулятор в силу Закону наділений повноваженнями унормовувати договірні відносини суб`єктів господарювання, що проводять свою діяльність у сфері енергетики, у тому числі в частині відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії.

При цьому Об`єднана палата наголосила на тому, що такі рішення Регулятора не скасовують встановлену нормами Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України відповідальність за порушення договірних зобов`язань для учасників ринку електроенергії, та не встановлюють мораторію для застосування цієї відповідальності, позаяк Регулятор, який наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, з метою забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду, в межах наданих йому Законом повноважень тимчасово зупинив нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії.

Таким чином, хоча постанова НКРЕКП №332 від 25.02.2022 має нижчу юридичну силу порівняно з Цивільним кодексом України та Господарським кодексом України, втім її норми є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності на ринку електроенергії, зокрема, які уклали між собою двосторонні договори відповідно до статті 66 Закону України "Про ринок електричної енергії", що також обумовлено положеннями статті 179 Господарського кодексу України, яка встановлює нормативне обмеження вільного розсуду сторін господарського договору при визначенні його умов у разі укладання типового договору.

Регулятор визначив модель поведінки як зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" між учасниками ринку електричної енергії, та вказав чітко визначений період, а саме на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, а не скасував нарахування та стягнення штрафних санкцій або увільнив від їх нарахування або стягнення.

Сторони є учасниками ринку електричної енергії.

Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про стягнення пені у розмірі 20.366,01 грн.

Подібних висновків дійшов Центральний апеляційний господарський суд у постанові від 13.02.2025 у справі №904/394/23.

Щодо вимоги про стягнення трьох процентів річних

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивач нарахував три проценти річних за загальний період прострочення з 17.12.2024 до 20.02.2025 на загальну суму 2.174,61 грн (за кожним актом окремо) та інфляційні втрати за період січня 2025 року у розмірі 6.270,25 грн.

Суд здійснив власний перерахунок трьох процентів річних за загальний період з 17.12.2024 по 20.02.2025 (по кожному акту окремо) і розмір трьох процентів річних за ними складає 2.173,82 грн, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

В частині вимог про стягнення 0,79 к. трьох процентів річних слід відмовити.

Господарський суд перевірив розрахунок інфляційних втрат, здійснений позивачем, та визнав його арифметично правильним у розмірі 6.270,25 грн.

Відповідач контррозрахунку не надав, незгоди щодо арифметичної правильності розрахунку не висловив, вимогу заперечив.

На підставі ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Беручи до уваги усе наведене у його сукупності, господарський суд вважає, що позовні вимоги є частково доведеними та такими, що підлягають задоволенню частково.

Судові витрати

Згідно зі ст. 129 ГПК України витрати зі сплаті судового збору за подання позовної заяви покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме у розмірі 6.371,85 грн з урахуванням того, що 96,31 % позовних вимог позивача судом задоволено.

Керуючись ст.ст. 73 - 79, 86, 129, 233, 238, 240, 241, 252 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з Квартирно-експлуатаційного відділу міста Дніпро (49005, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Феодосіївська, будинок 13; ідентифікаційний код 08004581) на користь Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" (49008, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Горобців Братів, будинок 28; ідентифікаційний код 31793056) 522.520,59 грн (п`ятсот двадцять дві тисячі п`ятсот двадцять грн 59 к.) основної заборгованості, 2.173,82 грн (дві тисячі сто сімдесят три грн 82 к.) трьох процентів річних, 6.270,25 грн (шість тисяч двісті сімдесят грн 25 к.) інфляційних втрат, 6.371,85 грн (шість тисяч триста сімдесят одну грн 85 к.) судового збору.

В задоволенні решти позовних вимог (про стягнення пені у розмірі 20.366,01 грн та трьох процентів річних у розмірі 0,79 к) відмовити.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.А. Дупляк