ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2025 Справа № 914/9/25

м. Львів

Господарський суд Львівської області у складі судді Ростислава Матвіїва за участю секретаря судового засідання Дарії Мандюк розглянув матеріали справи за позовом першого заступника керівника Золочівської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі

позивача: Підкамінської селищної ради Золочівського району Львівської області, смт. Підкамінь, Львівська область,

до відповідача: Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України, м. Київ, в особі філії Карпатський лісовий офіс Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України, м. Броди, Львівська область,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державної екологічної інспекції у Львівській області, м. Львів,

предмет позову: стягнення 339 288,00 грн,

підстава позову: заподіяння шкоди внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища,

за участю представників:

прокуратури: Місінська Мар`яна Андріївна,

позивача: не з`явився,

відповідача: Ігнатенко Сергій Сергійович (в режимі відеоконференції),

третьої особи: не з`явився.

1. ПРОЦЕС

1.1. До Господарського суду Львівської області 01.01.2025 надійшла позовна заява першого заступника керівника Золочівської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі позивача Підкамінської селищної ради Золочівського району Львівської області до відповідача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Бродівське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про стягнення 339 288,00 грн.

1.2. Ухвалою суду від 06.01.2025 позовну заяву прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державної екологічної інспекції у Львівській області

1.3. Хід судових засідань відображено в попередніх ухвалах суду та протоколах судових засідань. Зокрема у судовому засіданні 05.03.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

1.4. За час розгляду справи відводів суду учасниками справи не заявлено.

1.5. У судовому засіданні 08.04.2025 за участю представників прокуратури та відповідача проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

2. СУТЬ СПОРУ ТА ПРАВОВА ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

2.1. Прокурор стверджує, що на час здійснення невстановленими особами незаконної рубки одного дерева породи «дуб звичайний» та одного дерева породи «бук лісовий» відповідне лісництво перебувало у постійному користуванні ДСГП «Ліси України». Відповідно до Статуту ДСГП «Ліси України» основними напрямами діяльності ДСГП «Ліси України є, зокрема, забезпечення охорони лісів від незаконних рубок. Однак відповідач допустив протиправну бездіяльність, наслідком якої відбулась незаконна рубка невстановленими особами двох дерев. Відповідно зобов`язаний відшкодувати державі шкоду, заподіяну у розмірі 339 288 грн, встановлену інженерно-екологічною експертизою.

2.2. Позивач правової письмової позиції стосовно суті спору не висловив.

2.3. Відповідач заперечує позовні вимоги, зазначаючи, що прокурор не вказує, яку які саме дії відповідач повинен був вчинити з метою забезпечення охорони та збереження лісу; застосовані такси для обчислення шкоди стосуються завданням шкоди незаконним вирубуванням дерев, а не внаслідок незабезпечення збереження лісів і лісових насаджень. Тобто лісові господарства несуть відповідальність тільки у разі вчинення ними незаконної рубки.

2.4. Крім цього, заперечує законність протоколу огляду місця події, акта і висновку експертизи, адже в них відсутні відомості щодо вимірювальних приладів, чи проходили вони сертифікацію, хто саме з уповноважених осіб здійснював заміри, як давно була здійснена рубка дерев, у який метод здійснено заміри. Щодо висновку експертизи, то така проводилась без здійснення особистого огляду експертом виявлених пнів зрубаних дерев та проведення їх обміру.

2.5. Третя особа письмової позиції стосовно суті спору не висловила.

3. ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

3.1. Золочівський районний відділ поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області 10.07.2023 отримав повідомлення про те, що інспектор національного парку повідомив про імовірність зрізання дерева.

3.2. Відповідно до листа відповідача від 10.07.2023 директор філії «Бродівське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» звернувся до Відділення поліції № 1 по проведення розслідування факту вчинення невідомими особами незаконної рубки, виявленої 10.07.2023, а саме одного дерева породи «дуб звичайний», діаметром в пні 65 см, та одного дерева «бук лісовий», діаметром в пні 22 см. Загальна кубомаса незаконної рубки становить 2,4 м куб.; розмір шкоди 325 805,10 грн.

3.3. Інженер філії за участю майстра лісозаготівель 10.07.2023 склали акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства та виявили незаконну рубку одного дерева породи «дуб звичайний», діаметром в пні 65 см, та одного дерева породи «бук лісовий», діаметром в пні 22 см, відповідальність за яке передбачена ст. 65 КУпАП. У результаті порушення заподіяно шкоду в сумі 325 805,10 грн, що розрахована відповідно до додатку № 1 до постанови Кабінету Міністрів України № 575 від 10.05.2022.

3.4. У той же день огляд місця події провів також слідчий СВ ВП № 1 Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області, про що склав протокол від 10.07.2023. Проведеним оглядом, серед іншого, встановлено, що місцем огляду є ділянка лісового масиву у 54-му кварталі 10-го виділу Підкамінського лісництва Бродовської філії ДП «Ліси України» неподалік села Літовище Золочівського району, що відноситься до земель Національного природного парку «Північне Поділля».

3.5. На відстані п`яти метрів від дороги виявлено пень дерева породи «дуб звичайний», у найтовщому місці 120 см, у найтоншому 58 см, діаметр 65 см. На відстані приблизно два метри на землі виявлена тирса, від неї на відстані 2,5 м тирса, від неї через 2,6 м тирса, ще через 2,6 м тирса, а потім - крона дерева породи «дуб звичайний». Крона складається із двох колод, довжиною по 21 м, діаметр зрізу колоди становить 65 см. Далі за колодами знаходиться верхівка дерева.

3.6. Поблизу знаходиться повалене дерево породи «бук» і пень цього дерева, діаметром 22 см. На відстані 50 см знаходиться стовбур дерева породи «бук», що лежить під кроною дерева «дуб звичайний». Далі по лісовій дорозі проглядаються сліди протектора коліс транспортного засобу та копит тварини, які ведуть у напрямку с. Літовище.

3.7. До протоколу огляду місця події долучено фототаблиці.

3.8. Відділення поліції № 1 звернулося до третьої особи для проведення розрахунку розміру майнової шкоди, заподіяної навколишньому середовищу, внаслідок вчинення самовільної рубки дерев.

3.9. Третя особа здійснила розрахунок на суму 339 288,00 грн і надіслала його листом від 11.10.2023 слідчому СВ ВП № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області.

3.10. Львівський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС провів експертизу і 18.07.2024 надав висновок про те, що проведення рубки одного дерева породи «Дуб звичайний», діаметром в пні 65 см, та одного дерева породи «Бук лісовий», діаметром в пні 22 см, в кварталі 54 виділі 10 Підкамінського лісництва, філії «Бродівське ЛГ» ДП «Ліси України» на території НПП «Північне поділля», з недотриманням вимог природоохоронного законодавства, підтверджується. Розмір шкоди, заподіяної рубкою, проведеною всупереч діючим вимогам у галузі лісоохоронного законодавства, становить 339 288,00 грн.

3.11. Національний природний парк «Північне Поділля» надав прокуратурі відповідь 11.11.2024 та повідомив, що на всі землі Філії, що увійщли в склад Парку, включно із виділом 10 кварталу 54, Львівською обласною державною адміністрацією видано Охоронне зобов`язання від 02.08.2012 № 04-05-7874.

3.12. Відповідно до змісту Охоронного зобов`язання квартал 54 виділи 1-10, 14, 15, 16 входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій і об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Землекористувач ДП «Бродівське лісове господарство» бере під охорону заповідний об`єкт і зобов`язується зберігати його і дотримуватись екологічних вимог при використанні природних ресурсів.

3.13. Державне підприємство «Бродівське лісове господарство» (код 00992444) відповідно до наказу Державного агентства лісових ресурсів України від 04.11.2022 припинено шляхом реорганізації, а саме приєднання до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (код 44768034). Визначено, що Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» є правонаступником прав та обов`язків Державного підприємства «Бродівське лісове господарство».

3.14. Відповідно до наказу від 31.12.2024 Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» затвердило передавальні акти активів і пасивів на балансових та позабалансових рахунках, матеріалів лісовпорядкування та документів, які підтверджують речові права на земельні ділянки, нерухоме майно та інше по філіях, що координується Карпатським лісовим офісом, зокрема філії Державного підприємства «Бродівське лісове господарство».

3.15. Згідно з наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 17.01.2023 затверджено передавальний акт Державного підприємства «Бродівське лісове господарство».

3.16. Основними напрямами діяльності Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» відповідно до Статуту є забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб (п. 3.2.2 Статуту), запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливський тварин (п. 3.2.3 Статуту), ведення первинного обліку лісів (п. 3.2.5 Статуту), забезпечення охорони типових і унікальних природних комплексів та об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного та рослинного світу (п. 3.2.6 Статуту).

3.17. Забезпечення охорони типових і унікальних природних комплексів та об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного та рослинного світу, ведення первинного обліку лісів і забезпечення охорони, захисту лісових насаджень виокремлені як обов`язки підприємства (пп. 7.2.1, 7.2.4, 7.2.6 Статуту).

3.18. Згідно з Положенням про філію «Бродівське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» філія є відокремленим підрозділом Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (редакція Положення від 2022 року).

3.19. Предметом діяльності філії є, серед іншого, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, ведення первинного обліку лісів, забезпечення охорони типових і унікальних природних комплексів та об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного та рослинного світу (п. 2.2 Положення).

3.20. Відповідно до наказу ДП «Бродівське лісове господарство» від 03.04.2023 з метою забезпечення посиленої охорони лісових насаджень та мисливських угідь від незаконних рубок, браконьєрства та пожеж організовано патрулювання лісових масивів, розроблено графіки патрулювання.

3.21. Відповідно до наказу від 23.01.2023 закріплено майстерські дільниці за працівниками філії «Бродівське лісове господарство», а від 13.03.2023 затверджено проведення планової весняної ревізії майстерських дільниць «Бродівське лісове господарство».

4. ВИСНОВКИ СУДУ ЩОДО ПІДСТАВ ЗВЕРНЕННЯ ПРОКУРОРА З ПОЗОВОМ

4.1. Згідно з абз. 1-2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

4.2. Аналіз частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

4.3. Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Аналогічна правова позиція про застосування вказаних норм права викладена в постановах Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 20.09.2018 по справі № 924/1237/17, від 06.02.2019 у справі № 927/246/18, від 22.10.2019 у справі № 914/648/17, постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц.

4.4. Відповідно до ст. 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» «державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють … місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів …».

4.5. Так, реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів покладається на Державну екологічну інспекцію України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів.

4.6. Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

4.7. Водночас постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану. «За наявності загрози, що має негативний вплив на … захист навколишнього природного середовища … протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах».

4.8. Доказів здійснення позапланової перевірки Державною екологічною інспекцією у Львівській області по спірному факту, отримання дозволу Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів на проведення таких та складення актів перевірки у справі немає. Тому і підстав у відповідного органу звертатися до суду з позовною заявою не було.

4.9. Натомість, як зазначено вище, місцеві ради також здійснюють державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища. Крім цього, відповідно до ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (п. «ї» ч. 1 ст. 15).

4.10. Крім цього, відповідно до ст. 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» виконавчі органи сільських, селищних, міських рад у галузі охорони навколишнього природного середовища в межах своєї компетенції, серед іншого, формують і використовують місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища у складі місцевих бюджетів. А ст. 47 цього закону передбачено, що місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

4.11. Із зазначеного вбачається, що орган місцевого самоврядування має право на отримання коштів за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

4.12. Крім цього, відповідно до Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності (п. 7 ч. 3 ст. 29). До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів - 20 відсотків (п. 4 ч. 1 ст. 69-1).

4.13. До позовної заяви долучено листування прокуратури з позивачем.

4.14. Так, Золочівська окружна прокуратура звернулась до Підкамінської селищної ради із запитом від 19.11.2024 про надання інформації про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, про звернення до суду для стягнення розміру шкоди, у випадку незвернення до суду надати реквізити Підкамінської селищної ради, на який необхідно стягнути шкоду.

4.15. Позивач відповів, що не звертався до суду про стягнення шкоди через відсутність інформації щодо вчинення порушення, про ненадходження коштів до бюджету, про відсутність бюджетних асигнувань для сплати судового збору, а також надав реквізити для стягнення.

4.16. Суд погоджується з обґрунтуваннями прокурора про те, що він звертається до суду для здійснення представництва законних інтересів держави у зв`язку з їх порушенням, а також враховуючи те, що орган, уповноважений здійснювати функції у спірних відносинах, належним чином не здійснює захист інтересів держави шляхом звернення до суду. Враховуючи бездіяльність Підкамінської селищної ради Золочівського району Львівської області щодо захисту інтересів держави, як органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних відносинах, прокуратура звертається до суду з метою захисту майнових інтересів держави у сфері земельних відносин.

4.17. Крім цього, від відповідача не надходило заперечень стосовно представництва прокурором інтересів держави в особі обраного позивача.

5. ВИСНОВКИ СУДУ ЩОДО СУТІ СПОРУ

5.1. Відповідно до встановлених обставин справи та позицій сторін факт рубки двох дерев невідомими особами на території земельної ділянки, кадастровий номер :04:008:0002, в кварталі 54 виділі 10 Підкамінського лісництва, філії «Бродівське ЛГ» ДП «Ліси України» на території НПП «Північне поділля», сторонами не заперечується.

5.2. Відповідно до ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Шкода, заподіяна лісу, не наданому в користування, у разі невстановлення осіб, винних у заподіянні шкоди, відшкодовується органом місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода.

5.3. Натомість ділянка, кадастровий номер :04:008:0002, з 04.10.2024 перебуває у користуванні Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (витяг з Державного реєстру речових прав від 08.10.2024), власником є Львівська обласна державна адміністрація (інформаційна довідка від 13.12.2024). Тому правокористувачем земельної ділянки є відповідач, на якого і покладається відповідальність за порушення лісового законодавства.

5.4. Крім цього, відповідно до змісту Охоронного зобов`язання квартал 54 виділ 10 охороняється як національне надбання, перебуває під особливою охороною ДП «Бродівське лісове господарство».

5.5. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

5.6. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто є деліктною відповідальністю.

5.7. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди містяться у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

5.8. Водночас для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування завданої шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, наявності шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, вини особи, яка заподіяла шкоду. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

5.9. Обов`язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювача шкоди покладається на особу, якій завдано збитків. При цьому, відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України).

5.10. Факт виявлення незаконної рубки лісу та відсутність у відповідача як особи, зобов`язаної здійснювати контроль за збереженням лісів, інформації стосовно осіб, які її вчинили, свідчить про наявність вини відповідача щодо неналежної охорони лісу (бездіяльність), внаслідок чого скоєно незаконне вирубування лісу.

5.11. Суд зауважує, що відповідно до п. п. 3.20 3.22 цього рішення вбачається, що відповідач вчиняв дії по охороні лісових насаджень та мисливських угідь від незаконних рубок, тобто знав про наявність у нього таких обов`язків.

5.12. Доказів відсутності вини відповідача у вчинених порушення незаконних рубках двох дерев сторона не подала.

5.13. Відповідно відповідач як постійний лісокористувач допустив протиправну поведінку - бездіяльність у вигляді невчинення дій для забезпечення охорони і збереження лісу від незаконного вирубування на підконтрольній йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконної рубки невстановленими особами двох дерев.

5.14. Саме така поведінка відповідача по незабезпеченню охорони лісів призвела до незаконної рубки двох дерев, що є шкодою природному середовищу.

5.1. Щодо розміру завданих збитків, то прокурор на підтвердження збитків у розмірі 339 288,00 грн і вихідних даних для отримання цієї суми подав розрахунок Державної екологічної інспекції у Львівській області та висновок Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС.

5.2. Відповідач заперечує розмір, заявлений до стягнення, та водночас не здійснив контррозрахунку і не подав клопотань про призначення судової експертизи для визначення іншого розміру збитків.

5.3. Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

5.4. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

5.5. Суд зауважує, що одні тільки заперечення суми, заявленої до стягнення, незазначення інших конкретних вихідних даних, а саме діаметру дерев, не спростовують підтверджених доказами тверджень прокурора.

5.6. Щодо заперечень відповідача можливості суду самостійно розрахувати розмір шкоди із застосуванням середнього арифметичного значення між найбільшим та найменшим замірами діаметра, то суд вважає такі не обґрунтованими, адже перевірити правильність розрахунку заявленої до стягнення, якщо це не потребує спеціальних знань, є завданням, а не правом, суду.

5.7. Розрахунок збитків визначено із застосуванням постанови Кабінету Міністрів України від 10 травня 2022 р. № 575 «Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд». За кожне дерево, зрубане або пошкоджене до ступеня припинення росту, до 18,1-22 см в зоні, відмінні від степової, становить 2098 грн; до 46,1-50 см 16 752 грн; а за кожний сантиметр діаметра понад 50 сантиметрів 530 грн.

5.8. Установлено, що індексація затверджених цією постановою такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної природно-заповідному фонду підприємствами, установами, організаціями та громадянами проводиться згідно з Порядком проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної природно-заповідному фонду підприємствами, установами, організаціями та громадянами, що додається. Так, застосовується індекс споживчих цін (індекс інфляції) за попередній рік, відсотків; а також коефіцієнт, яким визначається особлива природоохоронна цінність територій та об`єктів природно-заповідного фонду -10.

5.9. Відповідно до приміток додатку 1 постанови № 575 діаметр пня дерева у корі зазначається як середнє арифметичне значення між найбільшим та найменшим замірами діаметра. Замір діаметра пня, який зрізаний нижче шийки кореня (у рівень із землею або утоплений у землю), здійснюється за фактичним зрізом. Діаметр пня дерева у корі при пошкодженні до ступеня припинення росту зазначається шляхом замірювання довжини кола шийки кореня та розрахунку за формулою: D = L / р, де D - діаметр, L - довжина кола шийки кореня, р - число пі.

5.10. Що в листі відповідача від 10.07.2023, що в акті огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 10.07.2022, вказано однакові вихідні дані: «дуб звичайний», діаметром в пні 65 см, та «бук лісовий», діаметром в пні 22 см. Зокрема, інженер охорони та захисту філії «Бродівське лісове господарство» за участю майстра лісозаготівель в акті огляду місця вчинення правопорушення не вказували формулу розрахунку діаметра кожного дерева, однак, вказали, що дуб в діаметрі становить 65 см, а бук 22. Позначення після скісної риски « 51» і « 16» не розшифровані. Тому стверджувати, що ці дані є показниками, які впливають на визначення діаметру відповідно до затвердженої формули, немає.

5.11. Водночас вказані особи здійснили розрахунок і встановили розмір збитків 325 805,10 грн. Натомість Державна екологічна інспекція у Львівській області, застосовуючи діаметри дерев 65 см і 22 см, отримала розмір збитків інший 339 288,00 грн. Тому Національна поліція України замовила експертизу стосовно визначення розміру шкоди внаслідок незаконної рубки дерев, діаметром 65 см і 22 см.

5.12. Відповідно до висновку експерта, виходячи з діаметрів пнів 65 см і 22 см, помножених на індекс споживчих цін за попередній рік, який за 2022 рік становить 126,6 %, і коефіцієнт 10, яким визначається цінність територій природно-заповідного фонду, у зв`язку з чим розмір збитків становить 339 288,00 грн.

5.13. Суд погоджується, що за «Бук лісовий», діаметром в пні 22 см, застосовується такса 2 098,00 грн, а за «Дуб звичайний», діаметром в пні 65 см, - 16 752,00 грн + (530*15) = 24 702,00 грн. Отримана сума 26 800,00 грн множиться на коефіцієнт 10 і на індекс 1,266, що разом становить 339 288,00 грн та відповідає порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України від 10 травня 2022 р. № 575.

5.14. Суд також звертає увагу, що наявні у справі документи (лист за підписом директора відповідача, акт огляду за підписами посадових осіб відповідача, протокол огляду місця події) містять однакові вихідні дані стосовно діаметру зрубаних дерев, а саме 65 і 22 см. Доказів інших розмірів (діаметрів) зрубаних дерев відповідач не надав, доказів неправильного визначення діаметрів відповідач також не подав. Тому твердження відповідача про необхідність застосування інших вихідних даних, ніж діаметри 65 і 22 см, залишається не обґрунтованим.

5.15. Твердження відповідача про відсутність у працівників, які склали акт і визначили діаметр дерев, спеціальних знань не спростовують зазначеного вище, адже жодними доказами, які б визначали чи спростовували повноваження тих чи інших посадових осіб відповідача, стосовно здійснення оглядів місця зрубу дерев та складення актів, відповідач не підтвердив своїх слів. До того ж, директор також підтвердив діаметри дерев у листі від 10.07.2023.

5.16. Суд встановивши протиправну поведінку відповідача, причинно-наслідковий зв`язок та вину відповідача, не маючи доказів про інші вихідні дані для проведення експертизи, не має підстав не визнавати законними та обґрунтованим підстави позову та відмовляти в задоволенні позову.

5.17. Суд зауважує, що відповідно до ст. ст. 165 Господарського процесуального кодексу України заперечення проти позову відповідач викладає у відзиві. Якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього.

5.18. Крім цього, експерт не мав підстав виїжджати на місце вчинення порушення для визначення повторних обмірів зрізаних дерев, оскільки надані йому для проведення дослідження були достатніми та не суперечливими для вирішення досліджуваних питань.

5.19. Щодо покликань відповідача на висновки Верховного суду у справі № 907/449/22 про те, що висновок експерта не містить відомостей щодо натурного обстеження експертом місяця можливого спричинення шкоди та перевірки фактичних відомостей на підставі яких було здійснено розрахунок, то як доречно зазначає прокурор, однією зі спірних обставин в тій справі було місце виявлення порушення - на території Мокрянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ», про що було вказано в висновку експерта, чи на Русько Мокрянського лісництва ДП «Мокрянське ЛМГ», про що було зазначено в протоколі огляду місця події. Крім цього, підставою для відмови в позові в тій справі була не виключно ця підстава, а також те, що «для обчислення розміру шкоди було взято за основу відомості незаконно зрубаних дерев складені інспектором, в яких зазначені, порода дерева та діаметри пнів, проте, у вказаних відомостях відсутня інформація про ознаку зрубаних дерев та дані про вимірювальний пристрій яким проводились заміри».

3.22. Враховуючи встановлені та проаналізовані вище обставини, суд резюмує, що прокурор довів склад цивільного правопорушення в діях відповідача, який мав обов`язок забезпечити охорону лісів від незаконних рубок. Відповідач належними та допустимими доказами не спростував підстав позову та не довів відсутність своєї вини у вчиненому порушенні. Тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

5.20. Здійснюючи розподіл судового збору, враховуючи задоволення позовних вимог, сплачені прокуратурою кошти в сумі судового збору підлягають відшкодуванню відповідачем.

Керуючись ст. ст. 74, 76-80, 129, 237, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (ідентифікаційний код юридичної особи 44768034, 01601, місто Київ, вул. Руставелі Шота, будинок 9а) в особі філії «Карпатський лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 45554542, 88017, Закарпатська область, Ужгородський район, місто Ужгород, вул. Собранецька, будинок 156) на користь Підкамінської селищної ради Золочівського району Львівської області (ідентифікаційний код 04372483, 80670, Львівська обл., Золочівський р-н, селище міського типу Підкамінь, вул. Франка І., будинок 1, р/р UA 0013855, код платежу 24062100, ЗКПО (загальноукраїнський класифікатор підприємств та організацій) 38008294, банк одержувача Казначейство України (ел. адм. подат.) шкоду в розмірі 339 288,00 грн.

3. Стягнути Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (ідентифікаційний код юридичної особи 44768034, 01601, місто Київ, вул. Руставелі Шота, будинок 9а) в особі філії «Карпатський лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 45554542, 88017, Закарпатська область, Ужгородський район, місто Ужгород, вул. Собранецька, будинок 156) на користь Львівської обласної прокуратури (ідентифікаційний код 02910031, 79005, Львівська область, місто Львів, проспект Шевченка, будинок 17/19) 4 071,46 грн в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 17.04.2025.

Суддя Матвіїв Р.І.