ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"14" квітня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/789/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Демченко Т.І., розглянувши заяву фізичної особи ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі № 916/789/25

За заявою: фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

установив:

Фізична особа ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, посилаючись на положення ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ).

Господарський суд Одеської області ухвалою від 05.03.2025 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишив без руху та запропонував заявнику усунути недоліки заяви виявлені судом.

До Господарського суду Одеської області від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків з додатками.

Господарський суд Одеської області ухвалою від 31.03.2025 прийняв до розгляду заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , призначив до розгляду у підготовчому засіданні господарського суду на "16" квітня 2025 р. о 16:00 год. Зобов`язав ОСОБА_1 надати суду додаткові докази, явку ОСОБА_1 у судове засідання визнав обов`язковою.

02.04.2025 до господарського суду надійшло клопотання фізичної особи ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Господарський суд Одеської області ухвалою від 07.04.2025 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні, призначеному на 16.04.2025 о 16:00 год. по справі №916/789/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відмовив.

Ухвалюючи таке рішення господарський суд виходив із того, що особиста явка ОСОБА_1 для участі у підготовчому засіданні є обов`язковою.

Разом з тим, 09.04.2025 ОСОБА_1 вдруге звернувся із клопотанням про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Клопотання мотивовано тим, що заявник знаходиться за кордом, а тому особисто прибути до суду не може.

Розглянувши повторну заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду господарський суд дійшов таких висновків.

З огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

У судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, тому до боржника - фізичної особи за приписами Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства установлено спеціальні вимоги до його добросовісності, інше б суперечило засадам цивільного законодавства, зокрема таким, як добросовісність у здійсненні відповідного права та недопустимість зловживання правом (пункт 6 частини першої статт 3, частина третя статті 13 Цивільного кодексу України).

Наведене узгоджується із висновками Верховного Суду, що викладені у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20 сформулював принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Отже, до боржника - фізичної особи Кодекс України з процедур банкрутства установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Заявник має демонструвати готовність та зацікавленість у розгляді його зави, добросовісно користуватися своїми правами, не зловживаючи при цьому своїми процесуальними правами та обов`язками.

Із системного аналізу ст. ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства вбачається, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги ІV, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

Як вбачається з приписів ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства обов`язку додавати копію документів, що посвідчують фізичну особу боржника, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможності не передбачено, на відміну від приписів ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, де законодавець передбачив обов`язок подати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні, слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Суд зауважує, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 Кодексу України з процедур банкрутства право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведеного вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені Кодексом України з процедур банкрутства обмеження.

Тобто, особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та його можливості брати участь у процедурі, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Суд наголошує, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможність.

З моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки.

Наведене узгоджується із правовою позицією, що викладена у постанові Південно-Західного апеляційного господарського суду від 02.04.2024 по справі № 916/5216/23.

Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа який посвідчує його особу (паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, на ОСОБА_1 ухвалою суду від 31.03.2025 було покладено обов`язок з`явитися у підготовче засідання.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, заявник не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Та обставина, що Боржник знаходиться за кордоном не звільняє його від обов`язку дотримуватись вимог суду, чинного законодавства та добросовісно користуватися своїми правами.

Окрім цього, господарський суд враховує правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 08.11.2023 у справі № 926/1402-б/23, відповідно до якої на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні (такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 08.11.2023 у справі № 926/1402-б/23).

Згідно з ч.4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, їх представники мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Розглянувши подану заяву про проведення підготовчого засідання 16.04.2024 о 16:00год. в режимі відеоконференції суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні, оскільки явка у це засідання ОСОБА_1 визнана обов`язковою.

Керуючись ст.ст. 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. У задоволенні повторного клопотання фізичної особи ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні, призначеному на 16.04.2025 о 16:00 год. по справі №916/789/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відмовити.

Інформацію по справі можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб- адресою: http://od.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили 14 квітня 2025 року та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.І. Демченко