АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

16 квітня 2025 року м. ОдесаСправа № 916/1507/21
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Аленіна О.Ю.

суддів: Принцевської Н.М., Філінюка І.Г.

при секретарі судового засідання: Чеголя Є.О.

За участю представників учасників справи:

від ОСОБА_1 - адвокат Дяковський О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами

постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 (повний текст складено та підписано 01.11.2024, головуючий суддя Аленін О.Ю., судді Принцевська Н.М., Філінюк І.Г.)

по справі №916/1507/21

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю „Факторингова компанія „Фінвест Груп

до Приватного підприємства „Сюіта 2006

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ

У провадженні Господарського суду Одеської області перебуває справа про банкрутство Приватного підприємства „Сюіта 2006.

В межах даної справи про банкрутство Приватного підприємства „Сюіта 2006 арбітражним керуючим Дашко І.В. було подано до суду першої інстанції заяву про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями ПП „Сюіта 2006 на ОСОБА_1 та ТОВ „ЕКОЮГ та про стягнення з них солідарно 5 097 231,81 грн.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 16.02.2023, яка залишена без змін постановами судів апеляційної та касаційної інстанцій, заяву ліквідатора про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями ПП "Сюіта 2006" на ОСОБА_1 та ТОВ "Екоюг", стягнення з них солідарно 5 097 231,81 грн задоволено, стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ТОВ „ЕКОЮГ на користь ПП "Сюіта 2006" 5 097 231,81 грн.

17.02.2023 господарським судом на виконання вказаної ухвали видано накази.

20.03.2024 до Господарського суду Одеської області надійшло подання Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визначення частки майна боржника в нерухомому майні.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 15.07.2024 закрито провадження з розгляду подання Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визначення частки майна боржника в нерухомому майні у цій справі.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024, яка залишена без змін постановою Верховного Суду від 16.01.2025, ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.07.2024 по справі №916/1507/21 скасовано. Справу №916/1507/21 в частині розгляду подання Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 20.03.2024 про визначення частки майна боржника в нерухомому майні - направлено для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.

До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 у цій справі в якій остання просить:

- скасувати постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 року в справі № 916/1507/21, а ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.07.2024 в справі № 916/1507/21, якою було закрито провадження з розгляду подання Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визначення частки майна боржника в нерухомому майні у цій справі залишити без змін.

В обґрунтування даної заяви ОСОБА_1 зазначає, що зі змісту ухвали Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 22.01.2025 у цій справі вбачається, що судом було встановлено, що будь-які процесуальні дії ТОВ "ФК "Фінвест Груп" здійснювало на свій розсуд, не набувши статусу учасника цієї справи в порядку визначеному господарським процесуальним законодавством.

За твердженням заявника, незважаючи на те, що ТОВ "ФК "Фінвест Груп" як ініціюючий кредитор у справі про банкрутство ПП "Сюіта 2006" брав участь у судових засіданнях та надавав свої пояснення у судах першої та апеляційної інстанцій щодо поданого ВДВС подання, він не є ні стороною, ні учасником справи щодо розгляду подання ВДВС.

Нововиявленою обставиною в даному випадку, на думку заявника, є факт відсутності процесуального статусу та залучення до справи щодо розгляду подання ТОВ «ФК «Фінвест Груп». Таким чином дані обставини є істотними, існували на момент розгляду справи та є нововиявленими.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.03.2025 було відкрито провадження по справі №916/1507/21 за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 та призначено її до розгляду на 16.04.2025.

Під час судового засідання від 16.04.2025 представник заявника підтримав заяву про перегляд за нововиявленими обставинами та просив скасувати постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 року у цій справі, а ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.07.2024 залишити без змін.

ОСОБА_1 , клопотання якої про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції було задоволено судом, особисто на зв`язок не вийшла, запрошень для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не прийняла, на телефонні дзвінки не відповіла.

За приписами ч. 5 ст. 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції.

З огляду на вищевикладені приписів чинного процесуального законодавства, а також те, що участь у судовому засіданні приймав уповноважений представник ОСОБА_1 , адвокат Дяковський О.С., судова колегія суддів вирішила за можливе продовжити розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 особисто.

Також колегією суддів відхилено заявлене під час судового засідання представником ОСОБА_1 усне клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване відсутністю ОСОБА_1 , з огляду на таке.

Статтею 216 ГПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 202 ГПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, а неявка у судове засідання однієї із сторін, належним чином повідомленої про час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні.

У даному випадку, участь у розгляді справи приймав уповноважений представник Діордіященко О.В., а тому неявка особисто Діордіященко О.В., на переконання колегії суддів, жодним чином не перешкоджає розгляду справи та не свідчить про неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, з огляду на що судом апеляційної інстанції відхилено клопотання про відкладення розгляду справи.

Розглянувши під час судового засідання заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відмову у її задоволенні, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для такого перегляду є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (частина друга статті 320 Господарського процесуального кодексу України).

Передбачений нормами глави 3 розділу IV Господарського процесуального кодексу України перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин та має свої особливості.

До нововиявлених обставин належать матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору.

Необхідними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийнято).

У цьому висновку Південно-західний апеляційний господарський суд звертається до правової позиції Верховного Суду, що неодноразово викладалась в питанні визнання ознак нововиявлених обставин у господарському процесі, зокрема у постановах від 03.04.2018 у справі №910/6052/16 та від 07.08.2018 у справі №915/1708/14 та від 19.05.2020 у справі №910/19793/14, від 25.08.2020 у справі №910/6052/16, від 07.10.2020 у справі №922/1026/19.

Сталість наведеної правової позиції Верховного Суду підтверджується послідовно викладеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду в постанові від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а, відповідно до якої нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість, ухваленого без їх урахування, судового рішення. До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Необхідними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (внаслідок урахування цих обставин суд міг би прийняти інше рішення, ніж те, що було прийняте).

Звертаючись до категорії «істотності» апеляційний суд зазначає, що питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним і вирішується судом, який розглядає відповідну заяву у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи могли ці обставини спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби зазначена обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (правова позиція Верховного Суду, викладена у пункті 3.2. постанови від 17.09.2019 у справі № 910/17258/17).

Стосовно підстав для перегляду судового рішення за нововиявлених обставинами апеляційний суд також звертається до практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення Європейського суду з прав людини у справі Праведная проти Росії від 18.11.2004).

Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, якщо ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. При цьому, результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, та встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору.

Підсумовуючи викладене вище, слід вказати, що нововиявлена обставина - це юридичний факт, який:

- передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин;

- має істотне значення для правильного вирішення конкретної справи, оскільки якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акту, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду;

- існував на момент звернення заявника до суду і під час розгляду справи судом;

-н е міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, що мають значення для правильного вирішення спору.

Наведена вище правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15.03.2023 у справі №904/10560/17.

На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та/або необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду про неї дані.

Здійснюючи процедуру перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін.

Перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставин, про існування яких стало відомо після ухвалення судового рішення, для досягнення істини у справі (пункти 7.4-7.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №19/028-10/13).

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.11.2020 у справі №910/8113/16 висловила правову позицію, відповідно до якої суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Наведене вище свідчить про сталу та послідовну правову практику Верховного Суду у питанні застосування норм процесуального права, якими визначено порядок перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами.

Відповідно до частини четвертої статті 320 Господарського процесуального кодексу України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Так, колегія суддів зазначає, що постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 у цій справі, щодо якого заявником порушено питання про перегляд за нововиявленими обставинами, за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю „Факторингова компанія „Фінвест Груп було переглянуто ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.07.2024, яку скасовано, а справу №916/1507/21 в частині розгляду подання Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 20.03.2024 (вх. №3-197/24) про визначення частки майна боржника в нерухомому майні направлено для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.

Дана постанова залишена без змін постановою Верховного Суду від 16.01.2025.

В той же час, як на нововиявлену обставину, що є підставою для перегляду вищевказаної постанови суду апеляційної інстанції, заявник зазначає факт відсутності процесуального статусу та залучення до справи щодо розгляду подання ВДВС Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «Фінвест Груп».

При цьому, заявник посилається на ухвалу Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 22 січня 2025 року в цій справі № 916/1507/21, якою, на його думку, було встановлено, що будь-які процесуальні дії ТОВ "ФК "Фінвест Груп" здійснювало на свій розсуд, не набувши статусу учасника цієї справи в порядку визначеному господарським процесуальним законодавством.

Тобто заявник фактично вважає, що ТОВ «ФК «Фінвест Груп» станом на час звернення з апеляційною скаргою, за результатами розгляду якої Південно-західним апеляційним господарським судом прийнято постанову від 23.10.2024 у цій справі, не набуло статусу учасника справи в частині розгляду подання ВДВС.

Судова колегія зазначає, що ухвалою Верховного Суду від 22 січня 2025 року в цій справі розглянуто заяву ТОВ "Факторингова компанія "Фінвест Груп" про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу в суді касаційної інстанції у справі № 916/1507/21.

Наведене свідчить про те, що Верховним Судом розглядалась конкретна заява ТОВ "Факторингова компанія "Фінвест Груп" та саме щодо даної заяви зроблено відповідні висновки щодо наявності/відсутності у товариства права на звернення з такою заявою.

При цьому, судова колегія зазначає, що відповідні висновки щодо розмежування учасників провадження у справі про банкрутство та у справах позовного провадження (що розглядаються в межах справи про банкрутство в порядку ст. 7 КУзПБ) є сталими та викладені у низці постанов Верховного Суду, які були ухвалені до прийняття вищевказаної ухвали, на яку посилається заявник.

При цьому, колегія суддів відзначає, що в ухвалі Верховного Суду від 22 січня 2025 року в цій справі не міститься жодних висновків щодо наявності/відсутності у ТОВ "ФК "Фінвест Груп", як учасника справи, права на апеляційне оскарження рішень суду першої інстанції прийнятих у цій справі.

Слід відзначити, що нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. А відтак, ухвала Верховного Суду від 22 січня 2025 року в цій справі (якою вирішено питання щодо заяви про розподіл судових витрат понесених у суді касаційної інстанції) не є нововиявленою обставиною, тому не є підставою для перегляду судового рішення, а саме постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 в даній справі.

До того ж, у даному випадку обставина на яку посилається заявник, як на нововиявлену, не є істотною для розгляду справи, оскільки її врахування жодним чином не могло вплинути на прийняття іншого рішення, ніж те, що було прийняте судом апеляційної інстанції у постанові від 23.10.2024 по цій справі.

Так, судова колегія зазначає, що предметом апеляційного перегляду була ухвала місцевого господарського суду, якою закрито провадження з розгляду подання Першого відділу державної виконавчої служби у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визначення частки майна боржника в нерухомому майні у цій справі.

За результатами апеляційного перегляду справи, оскаржувану ухвалу скасовано, а справу в частині розгляду подання ВДВС про визначення частки майна боржниці в нерухомому майні направлено для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області

Ухвалюючи постанову, господарський суд апеляційної інстанції виходив з того, що висновок суду першої інстанції про наявність підстав для закриття провадження у справі є помилковим, оскільки предметом спору у даному випадку є майно, яке було набуто у період перебування у шлюбі подружжям.

Отже, з огляду на предмет апеляційного перегляду, обставини на які посилається заявник, як на нововиявлені, не мають жодного істотного значення та не могли стати підставою для прийняття іншого судового рішення по цій справі.

Колегія суддів відзначає, що ключовим для розуміння природи зазначеного виду перегляду судових рішень є тлумачення поняття «нововиявлені обставини». Європейський суд з прав людини зауважує, що процедура скасування судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що віднайдено докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка вимагає скасування судового рішення, має довести, що такі докази мають вирішальне значення для справи.

Натомість, вказаних обставин заявником не доведено.

Отже, в межах даного провадження заявник не довів наявності необхідних ознак існування нововиявлених обставин у розумінні пункту 1 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України, що є головною умовою для перегляду судового рішення з підстав, визначених статтею 320 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з приписами частин третьої, четвертої статті 325 Господарського процесуального кодексу України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може, зокрема, відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі. У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Оскільки обставини, на які посилається заявник, не можуть бути підставою для перегляду судового рішення в порядку глави 3 розділу IV Господарського процесуального кодексу України, у задоволенні такої заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 232 - 235, 320, 325 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.10.2024 по справі №916/1507/21.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках передбачених Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст ухвали складено та підписано 21.04.2025.

Головуючий суддя Аленін О.Ю.

Суддя Принцевська Н.М.

Суддя Філінюк І.Г.