ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" квітня 2025 р. м. Рівне Справа № 918/229/25

Господарський суд Рівненської області у складі судді А.Качура,

розглянув матеріали справи

за позовом: Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго"

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Евроенергоремонт"

про: стягнення в сумі 10 823,70 грн

секретар судового засідання: С.Коваль

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

ОПИС СПОРУ

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" звернулось до Господарського суду Рівненської області з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Евроенергоремонт" про стягнення збитків в сумі 10 823,70 грн.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 8 листопада 2017 року з метою виконання робіт з демонтажу - монтажу газоповітропроводів (нитка Б) котлоагрегату К-14, які є частиною загального обсягу робіт з технічного переоснащення енергоблоку ст. №8 ДТЕК Придніпровська ТЕС, Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Евроенергоремонт" уклали договір будівельного підряду №1115-ДЭ.

На виконання умов договору підрядник виконав демонтаж - монтаж газоповітропроводів, що підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт №5 від 03.05.2019 року на суму 64 942,20 грн (в т.ч. ПДВ 10 823,70) за якою відсутня реєстрація податкової накладної відповідачем.

Проте, податкову накладну щодо виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року на загальну суму 64 942,20 грн, зокрема щодо суми ПДВ в розмірі 10 823,70 грн, відповідач у встановлений ПК України строки не зареєстрував, а з 19.03.2021 року відповідно до даних з "Електронного кабінету платника" свідоцтво ПДВ відповідача анульовано.

Позивач вказує, що відповідач не виконав вимог статті 201 ПК України, що призвело до нездійснення реєстрації податкової накладної в ЄРПН, у зв`язку з цим позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту до п. 198.6 ст. 198 ПК України та, відповідно скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на загальну суму ПДВ - 10 823,70 грн. А тому має місце прямий причинно - наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкові накладні та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача та, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками цієї особи.

Відповідач відзив на позов суду не надав.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 24 березня 2025 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 22 квітня 2025 року.

У судове засідання позивач та відповідач не з`явились, про місце дату та час розгляду справи учасники завчасно повідомлені належним чином, що стверджується довідкою про доставку електронного листа до кабінету позивача та поштовим повідомленням про направлення відповідачу ухвали суду, яке повернулось до суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Згідно з нормами статті 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, учасників справи належним чином повідомлено про місце, дату та час розгляду справи.

МОТИВИ СУДУ ПРИ ПРИЙНЯТТІ РІШЕННЯ

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Господарський суд установив наступне.

8 листопада 2017 року Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" (позивач/замовник) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Евроенергоремонт" (відповідач/підрядник) уклали договір будівельного підряду №1115-ДЭ (надалі договір), відповідно до предмету якого підрядник зобов`язується за завданням замовника на свій ризик зі своїх матеріалів, матеріальних ресурсів, з використанням обладнання підрядника для виконання робіт в строки, за процедурою, в об`ємах і за ціною, узгодженими сторонами в договорі, виконати роботи, вказані в п.2.3.1 договору, відповідно до вимог договору, технічної та проектної документації, а замовник зобов`язується надати будівельний майданчик, передати підрядникові обладнання, що визначене в додатку №2 до цього договору, дозвільну і проектну документацію (в випадках та об`ємі передбачених договором), прийняти від підрядника належним чином виконані роботи і оплатити їх за ціною, за процедурою і згідно з строками, визначеними договором.

Відповідно до пункту 4.1. договору, ціна договору складає 2 531 356,64 грн, крім того ПДВ 20% - 506 271,33 грн, всього - 3 037 627,97 грн та визначена в кошторисній документації (додаток №3) до цього договору.

Згідно з умовами пункту 4.3. договору, ціна договору розрахована з дотриманням вимог законодавства та включає всі можливі податки та збори, що передбачені законодавством.

Відповідно до пункту 5.1.1. договору, оплата за договором здійснюється шляхом перерахування замовником коштів на поточний рахунок підрядника у наступному порядку:

5.1.1.1. Замовник здійснює попередню оплату в загальному розмірі 506 271,33 грн, крім того ПДВ 20% - 101 254,26 грн, всього - 607 525,59 грн, але не більше 20% від ціни договору, для використання перерахованих грошових коштів підрядником на виконання робіт.

5.1.1.2. Замовник здійснює попередню оплату в обсязі, вказаному у п.5.1.1.1. договору, на підставі належним чином оформленого оригіналу рахунку на сплату, отриманого від підрядника, на 5 (п`ятий) календарний день з моменту його отримання від підрядника, за умови надання підрядником розрахунку обсягів попередньої оплати за формою відповідно до додатку №7 до договору.

5.1.1.3. Підрядник щомісячно, після надходження на його поточний рахунок коштів, перерахованих замовником, у якості попередньої оплати за п.5.1.1 зобов`язаний підтверджувати їх використання шляхом надання замовникові підписаних обома сторонами наступних документів:

- Актів - звітів про використання грошових коштів за призначенням за формою згідно додатку №6 до договору, або

- Актів ф.КБ-2В, довідки ф.КБ-3 чи іншої первинної документації, що підтверджує використання попередньої оплати.

5.1.1.4. Оплата виконаних робіт здійснюється замовником по факту виконання робіт (з урахуванням суми здійсненої попередньої оплати), протягом 5 (п`яти) календарних днів, але не менше 30 (тридцяти) календарних днів з моменту одержання належним чином оформленого оригіналу рахунку від підрядника. Відповідно підрядник виставляє оригінал рахунок на сплату на підставі підписаного уповноваженими представниками сторін відповідного акта ф.КБ- 2В, довідки ф.КБ-3.

5.1.1.5. Якщо останній день строку для оплати, що встановлений цим договором, припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, днем закінчення такого строку є перший за ним робочий день.

Відповідно до пункту 5.1.7. договору, на дату виникнення податкових зобов`язань (або підстав для їх коригування відповідно до Податкового кодексу України) підрядник складає податкову накладну (розрахунок коригування до податкової накладної) в електронній формі. Реєстрація податкових накладних та розрахунків коригувань до них у випадках, передбачених законодавством, здійснюється підрядником протягом 3 (трьох) календарних днів з дати виникнення податкових зобов`язань (підстав для їх коригування відповідно до Податкового кодексу України),

Згідно з умовами пункту 5.1.8. договору, у разі не надсилання підрядником замовнику податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) або в разі порушення ним порядку її заповнення та/або не реєстрації в межах граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, у тому числі внаслідок зупинення її реєстрації, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі суми податкового кредиту з ПДВ, який замовник повинен отримати, за такою податковою накладною (розрахунком коригування до податкової накладної), протягом 10 (десяти) календарних днів з дати отримання відповідної претензії замовника.

Як слідує з долученого позивачем акту приймання виконаних будівельних робіт №5 від 30 квітня 2019 року на суму 64 942,20 грн (в т.ч. ПДВ 10 823,70 грн), а також довідки про вартість виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року, відповідач у квітні 2019 року надано позивачу обумовлені договором послуги на суму 64 942,20 грн, з яких 10 823,70 грн податку на додану вартість.

Позивач вказує, що зі своєї сторони провів розрахунок з відповідачем, та сплатив 51 953,76 грн з ПДВ, що підтверджується платіжною інструкцією №114328 від 21 червня 2019 року на суму 51 953,76 грн. А проте, податкову накладну щодо виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року на загальну суму 64 942,20 грн, зокрема щодо суми ПДВ в розмірі 10 823,70 грн відповідач у встановлені ПК України строки не зареєстрував.

Позивач вказує, що у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем як підрядником своїх податкових зобов`язань, зокрема щодо здійснення своєчасної реєстрації податкової накладної за демонтаж-монтаж газоповітропроводів (нитка Б) котлоагрегату К-14 Генергоблока ст. № 8 ДТЕК Придніпровська ТЕС у квітні 2019 року, позивач не зміг включити податкову накладну зокрема щодо суми податку у розмірі 10 823,70 грн до декларації з податкового кредиту з ПДВ.

Також, додатково позивач вказує, що з 19 березня 2021 року відповідно до даних з "Електронного кабінету платника" свідоцтво ПДВ відповідача анульовано, причина анулювання надання декларацій про відсутність поставок. Підстава анулювання - анульовано за рiшенням контролюючого органу.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін

З наведених обставин видно, що спірні правовідносини є за своїм змістом майновими, та стосуються відшкодування завданих неправомірними діями відповідача негативних майнових наслідків у формі упущеної вигоди. Спірний характер правовідносин базується на тому, що позивач вважає свої права порушеними, оскільки відповідач не зареєстрував податкову накладну щодо виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року на загальну суму 64 942,20 грн, зокрема щодо суми ПДВ в розмірі 10 823,70 грн, у зв`язку з чим позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та відповідно скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на загальну суму ПДВ - 10 823,70 грн. На переконання позивача, вказані понесені витрати є збитками.

За приписами статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів судом є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно з частиною першої статті 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що обов`язок продавця зареєструвати податкову накладну є обов`язком платника податку у публічно-правових відносинах, а не обов`язком перед покупцем, хоча невиконання цього обов`язку може завдати покупцю збитків. Тому позовна вимога покупця про зобов`язання продавця здійснити таку реєстрацію не є способом захисту у господарських правовідносинах і не підлягає розгляду в суді жодної юрисдикції. Належним способом захисту для покупця може бути звернення до продавця з позовом про відшкодування збитків, завданих порушенням його обов`язку щодо складення та реєстрації податкових накладних.

Для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного з цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

Вирішуючи питання про стягнення збитків, заподіяних неналежним складенням та реєстрацією податкових накладних, необхідно встановити наявність чи відсутність усіх елементів складу господарського правопорушення.

Доведення наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно - наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача. Причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає те, що протиправні дії заподіювана є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки.

Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 року у справі №908/1568/18, від 01.03.2023 року у справі №925/556/21.

Відповідно до підпункту 14.1.181 статті 14 ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

За змістом пунктів 198.1, 198.2 статті 198 цього Кодексу до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані, зокрема, у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг. Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

За приписами пункту 198.6 статті 198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в ЄРПН податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці 1 цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з ЄРПН, є для отримувача товарів / послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму ПДВ на підставі отриманих податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної / розрахунку коригування. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів / послуг, зазначені в податкових накладних / розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкових накладних / розрахунків коригування до таких податкових накладних, у тому числі для платників податку, які застосовують касовий метод.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів / послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Чинне законодавство не передбачає реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН покупцем послуг, отже з огляду на положення статті 201 ПК України саме на відповідача покладено обов`язок скласти та зареєструвати в ЄРПН податкові накладні та/або розрахунки коригування до таких податкових накладних.

У постанові від 01.03.2023 у справі №925/556/21, предметом позову у якій було стягнення з Державного бюджету України збитків, завданих протиправною поведінкою ГУ ДПС, яке заблокувало реєстрацію оформленої продавцем податкової накладної, що спричинило необхідність сплати ним на користь покупця штрафних санкцій, Велика Палата Верховного Суду виснувала таке:

"10.1. Застосовуючи в контексті спірних правовідносин норми статей 22, 1166, 1173 ЦК України, підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17, підпункту 114.3.2. пункту 114.2 статті 114 та пункту 201.10 статті 201 ПК України, Велика Палата Верховного Суду доходить висновку, що збільшення податкового кредиту є майновим інтересом покупця товарів/послуг, який з 1 січня 2015 року за загальним правилом реалізовується після виконання продавцем у публічно - правових відносинах з державою обов`язку скласти та зареєструвати в ЄРПН податкову накладну.

10.2. Водночас покупець не є стороною публічно - правових відносин між продавцем і контролюючим органом щодо реєстрації податкових накладних. До моменту виникнення права на включення суми ПДВ за операцію з придбання товарів/послуг до складу податкового кредиту взаємодія держави і покупця зводиться лише до можливості покупця подати на продавця скаргу, що в силу пункту 201.10 статті 201 ПК України зумовлює лише обов`язок контролюючого органу провести документальну перевірку продавця, спонукати виконати який покупець не може.

10.3. Оскільки саме від продавця, який має законом визначений обов`язок вчинити дії, необхідні для реєстрації податкової накладної в ЄРПН (а також може у необхідних випадках ефективно оскаржити рішення, дії чи бездіяльність контролюючого органу, які перешкодили виконати цей обов`язок), залежить реалізація покупцем означеного вище майнового інтересу, пов`язаного з одержанням права на податковий кредит з ПДВ за наслідками господарської операції, він (продавець) залишається відповідальним перед своїм контрагентом у господарській операції за наслідки невчинення цих дій".

В контексті доказування такої складової цивільного правопорушення, як протиправна поведінка заподіювача збитків, відсутність матеріалів податкової перевірки (акта або рішення) відповідного контролюючого органу, не може звільняти продавця від відповідальності за завдані покупцю майнові збитки, а господарський суд у такому випадку має як самостійно оцінити надані докази, зокрема ті, що стосуються реєстрації податкових накладних, так і самостійно здійснити оцінку дій чи бездіяльності продавця, у тому числі щодо порушення ним податкового законодавства (п. 7.22 постанови Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 01.12.2023 року у справі №926/3347/22).

Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду звертає увагу, що як обов`язок платника податку скласти та зареєструвати податкову накладну, так і обов`язок особи, якою заподіяно шкоду, відшкодувати її (зокрема шляхом відшкодування збитків) передбачені законом (стаття 201 ПК, статті 1168, 1192 ЦК України), а тому не можуть встановлюватись договором (див. постанову Верховного Суду від 19.04.2023 у cправі №910/17014/21 (пункт 6.21)).

Отже, відносини сторін врегульовані безпосередньо законом.

Щодо застосування до відповідача такого заходу відповідальності, як стягнення збитків то суд зауважує про наявність у даному випадку усіх елементів складу господарського правопорушення.

Так, має місце протиправна поведінка відповідача у формі бездіяльності, яка порушує імперативні норми права щодо обов`язку платника податку скласти та зареєструвати податкову накладну.

Наявні збитки виражаються у неможливості включення позивачем сум ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, відсутністю можливості скористатися правом на зменшення податкового зобов`язання, що в свою чергу спричинило збитки позивачу у розмірі нарахованої суми ПДВ, що становило 10 823,70 грн, тобто 20% від вартості виконаних будівельних робіт згідно з актом приймання виконаних будівельних робіт №5 від 03.05.2019 року до договору за яким підрядник виконав демонтаж - монтаж газоповітропроводів (нитка Б) котлоагрегату К-14 Генергоблока ст. №8 ДТЕК Придніпровська ТЕС на суму 64 942,20 грн.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії відповідача стали причиною, а збитки, що виражаються у негативних для позивача майнових наслідках, зокрема неможливості отримати податковий кредит на суму 10 823,70 грн, були наслідком такої протиправної поведінки.

Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності. В даному випадку вина відповідача знаходить відображення у його протиправній поведінці, а саме у невчиненні дій із реєстрації податкову накладну щодо виконаних будівельних робіт за квітень 2019 року на загальну суму 64 942,20 грн.

Отже, в діях відповідача наявна протиправна поведінка, вина, шкідливий результат такої поведінки, власне збитки та причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками в розумінні статті 22 ЦК України та статті 225 ГК України, як втрачена вигода, що могла бути отримана позивачем як податковий кредит, на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною.

Висновки суду

Суд установив, що у зв`язку з невиконанням відповідачем обов`язку з реєстрації податкової накладної відповідачем, позивач був позбавлений можливості скористатись своїм правом на зменшення податкового зобов`язання на суму податку, що в свою чергу свідчить про завдані позивачу збитки у вигляді упущеної вигоди.

Суд зокрема встановив, що в діях відповідача наявна протиправна поведінка, вина, шкідливий результат такої поведінки, власне збитки та причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками.

Розподіл судових витрат

Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розмір судового збору за даним спором становить 2 422,40 грн.

Вказані судові витрати покладаються на відповідача у зв`язку із задоволенням позову.

Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 91, 120, 123, 129, 233, 238, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Евроенергоремонт" (37348, Рівненська обл., Рівненський р-н, місто Рівне, вул.Данила Галицького, будинок 19, ідентифікаційний код 39694301) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" (69006, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вулиця Добролюбова, будинок 20, ідентифікаційний код 00130872) 10 823 (десять тисяч вісімсот двадцять три) грн 70 коп збитків та 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять два) грн 40 коп судового збору.

Позивач (Стягувач): Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" (69006, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вулиця Добролюбова, будинок 20, ідентифікаційний код 00130872).

Відповідач (Боржник): Товариство з обмеженою відповідальністю "Евроенергоремонт" (37348, Рівненська обл., Рівненський р-н, місто Рівне, вул.Данила Галицького, будинок 19, ідентифікаційний код 39694301)

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Суддя Андрій КАЧУР