РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.04.2025Справа № 910/2846/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Князькова В.В.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд», м.Київ

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд», м. Київ

про стягнення 298 891,90 грн,

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд» про стягнення заборгованості в сумі 115 920 грн, пені в розмірі 127 568,46 грн, інфляційних втрат в сумі 55 423,44 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем своїх обов`язків за договором №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021 на виконання робіт баштовим краном в частині оплати виконаних робіт.

Ухвалою від 17.03.2025 відкрито провадження у справі; постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників судового процесу.

Відповідач відзиву на позов не подав, клопотання про продовження строку на подачу відзиву не заявив, проте, про розгляд справи був повідомлений належним чином з урахуванням такого.

Частиною 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно ч.6 ст.6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Як встановлено судом відповідачем здійснено реєстрацію електронного кабінету в підсистемі електронний суд.

Ухвала про відкриття провадження була доставлена до електронного кабінету відповідача 18.03.2025.

Наразі, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Оскільки відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами у відповідності до приписів ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України.

Одночасно, з огляду на те, що до суду не надходило клопотань учасників справи або одного з них в порядку частини 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, з огляду на відсутність у суду підстав для виклику сторін з власної ініціативи, господарський суд розглядає справу без проведення судового засідання.

Відповідно до ч.4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва -

ВСТАНОВИВ:

05.10.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд» (виконавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд» (замовник) було укладено договір №ДЕ-5/10/2021 на виконання робіт баштовим краном, за умовами п.1.1 якого виконавець за завданням замовника виконує роботи на об`єкті будівництва «Будівництво житлово-рекреаційного житлового комплексу», що знаходиться по вул. Харківське Шосе, 22-й км., Дарницький р-н, м. Київ» («Об`єкт будівництва»), а саме: роботи з експлуатації та технічного обслуговування баштового крану LINDEN-COMANSA 10LC140, заводський № 14304, а замовник приймає та оплачує виконані виконавцем роботи.

У п.2.1 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021 вартість робіт (ціна договору) визначається сторонами і становить 210,00 грн за 1 (одну) машино/годину, у т.ч. ПДВ (20%) - 35,00 грн, і становить загальну вартість робіт, що були виконані виконавцем та прийняті замовником на підставі актів виконаних робіт.

Мінімальна вартість робіт за один календарний місяць, виходячи з режиму роботи 12 годин в день та 26-ти денного робочого місяця, становить не менш ніж 65 520,00 грн, в тому числі ПДВ (20%) - 10 920,00 грн. Мінімальна вартість робіт за кожен місяць в будь-якому випадку сплачується Замовником в сумі не менше ніж 65 520,00 грн, в тому числі ПДВ (20%) - 10 920,00 грн.

Якщо роботи виконуються в часовому проміжку з 8:00 до 00:00 годин, вартість робіт баштового крану розраховується згідно пункту 2.1. цього договору. Якщо баштовий кран працює в часовому проміжку з 0:00 до 08:00 годин замовник оплачує 8 (вісім) годин роботи баштового крану (незалежно від фактично відпрацьованого баштовим краном часу в часовому проміжку з 0:00 до 08:00 годин) (п.п.2.1.1, 2.1.2 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021).

Відповідно до п.2.3 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021 замовник щомісячно, в термін до 5-го (п`ятого) числа місяця, наступного за звітним, проводить оплату виконаних виконавцем робіт за минулий місяць на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт. У разі порушення зі сторони замовника строків оплати до 5-го числа місяця, наступного за звітним, виконавець звільняється від обов`язку реєстрації податкової накладної і має право зупинити роботу баштового крану. Нарахування плати за цим договором починається з дня фактичної експлуатації баштового крану, після його монтажу. Протягом 7 (семи) банківських днів з моменту отримання рахунку, замовник повинен сплатити виконавцю авансовий платіж в розмірі мінімальної вартості робіт баштовим краном за останній місяць, що становить: 65 520,00 грн, в тому числі ПДВ (20%) - 10 920,00 грн.

Приймання робіт здійснюється замовником на підставі актів виконаних робіт (наданих послуг), які підписуються сторонами та скріплюються печатками сторін. Акти виконаних робіт підписуються на підставі змінних рапортів, підписаних сторонами в 2 (двох) екземплярах (п.4.1 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021).

У п.4.2 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021 вказано, що акти виконаних робіт (наданих послуг) з зазначенням не менше ніж 312 робочих годин в місяць, згідно п. 2.1. договору, підписуються сторонами не пізніше 5 числа місяця, наступного за звітним, на підставі погоджених сторонами змінних рапортів. Виконавець готує та передає замовнику підписані в двох екземплярах акти виконаних робіт (надання послуг) не пізніше 1-го числа (першого робочого дня) місяця наступного за звітним. Замовник підписує акти виконаних робіт (наданих послуг) або надає обґрунтовану відмову від їх підписання до 5 числа місяця наступного за звітним. У разі безпідставної односторонньої відмови у прийнятті та/або підписанні акту виконаних робіт (наданих послуг) замовником, акт виконаних робіт (наданих послуг) вважається підписаним замовником та прийнятим у повному обсязі після завершення п`яти днів від дати відправлення такого акта виконавцем цінним листом з вкладенням опису, або кур`єрською службою доставки на поштову адресу замовника, або отримання акту нарочно представником замовника під підпис. Підтвердженням відправлення цінного листа з вкладенням опису є поштова відмітка (штамп) поштового відділення на описі вкладення кур`єрською службою доставки є товарна-транспортна накладна, підтвердженням вручення актів нарочно представнику замовника є підпис представника замовника про отримання примірнику акту наданих послуг нарочно.

Пунктом 5.7 укладеного між сторонами правочину передбачено, що у випадку, якщо замовник не сплачує виконавцю вартість виконаних останнім робіт у визначений термін, виконавець має право витребувати сплату замовником пені (штрафу) у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожен день прострочення, від суми несплаченого платежу, та використати своє право, передбачене п. 5.10. даного договору.

Договір починає діяти з моменту підписання його сторонами і діє до 31.12.2022 року, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань за даним договором. Якщо жодна із сторін за 10 (десять) календарних днів до закінчення дії договору не заявить про його розірвання, то договір вважається пролонгованим ще на один рік (п.7.1 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021).

Як вказано у позовній заяві, згідно погоджених змінних рапортів між сторонами за січень 2022 року (216 годин) та лютий 2022 року (240 годин), позивачем були надані послуги, за наслідками чого складно рахунок на оплату № 28 від 31 січня 2022 року, акт надання послуг № 35 від 31 січня 2022 року на суму 65 520,00 грн., рахунок на оплату № 6 від 20 січня 2023 року та акт надання послуг № 33 від 13 лютого 2025 року на суму 50 400,00 грн. На підтвердження направлення вказаних актів та рахунків позивачем долучено до матеріалів справи опис вкладення у цінний лист від 14.02.2025, фіскальний чек від 14.02.2025, поштову накладну №020 та супровідний лист №ФВ-10 від 13.02.2025. Позивачем вказано, що відповідач означені документи не отримав, виконані баштовим краном роботи на суму 115920 грн не оплатив.

Означені обставини у сукупності і стали підставою для нарахування пені, інфляційних втрат та звернення до суду з розглядуваним позовом.

Оцінюючи надані до матеріалів справи докази, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для часткового задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд» про стягнення заборгованості в сумі 115 920 грн, пені в розмірі 127 568,46 грн, інфляційних втрат в сумі 55 423,44 грн. При цьому, суд виходить з такого.

За змістом ст.509 Цивільного кодексу України, ст.173 Господарського кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За приписами ст.ст.11, 509 Цивільного кодексу України зобов`язання виникають, зокрема, з договору чи юридичних фактів.

Згідно ст.626 Цивільного кодексуУкраїни договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 2 статті 193 Господарського кодексу України визначено, що кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим до виконання сторонами.

За приписами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Умовою виконання зобов`язання - є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Як було встановлено вище, відповідно до п.2.3 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021 замовник щомісячно, в термін до 5-го (п`ятого) числа місяця, наступного за звітним, проводить оплату виконаних виконавцем робіт за минулий місяць на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт. У разі порушення зі сторони замовника строків оплати до 5-го числа місяця, наступного за звітним, виконавець звільняється від обов`язку реєстрації податкової накладної і має право зупинити роботу баштового крану. Нарахування плати за цим договором починається з дня фактичної експлуатації баштового крану, після його монтажу. Протягом 7 (семи) банківських днів з моменту отримання рахунку, замовник повинен сплатити виконавцю авансовий платіж в розмірі мінімальної вартості робіт баштовим краном за останній місяць, що становить: 65 520,00 грн, в тому числі ПДВ (20%) - 10 920,00 грн.

Приймання робіт здійснюється замовником на підставі актів виконаних робіт (наданих послуг), які підписуються сторонами та скріплюються печатками сторін. Акти виконаних робіт підписуються на підставі змінних рапортів, підписаних сторонами в 2 (двох) екземплярах (п.4.1 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021).

У п.4.2 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021 вказано, що акти виконаних робіт (наданих послуг) з зазначенням не менше ніж 312 робочих годин в місяць, згідно п. 2.1. договору, підписуються сторонами не пізніше 5 числа місяця, наступного за звітним, на підставі погоджених сторонами змінних рапортів. Виконавець готує та передає замовнику підписані в двох екземплярах акти виконаних робіт (надання послуг) не пізніше 1-го числа (першого робочого дня) місяця наступного за звітним. Замовник підписує акти виконаних робіт (наданих послуг) або надає обґрунтовану відмову від їх підписання до 5 числа місяця наступного за звітним. У разі безпідставної односторонньої відмови у прийнятті та/або підписанні акту виконаних робіт (наданих послуг) замовником, акт виконаних робіт (наданих послуг) вважається підписаним замовником та прийнятим у повному обсязі після завершення п`яти днів від дати відправлення такого акта виконавцем цінним листом з вкладенням опису, або кур`єрською службою доставки на поштову адресу замовника, або отримання акту нарочно представником замовника під підпис. Підтвердженням відправлення цінного листа з вкладенням опису є поштова відмітка (штамп) поштового відділення на описі вкладення кур`єрською службою доставки є товарна-транспортна накладна, підтвердженням вручення актів нарочно представнику замовника є підпис представника замовника про отримання примірнику акту наданих послуг нарочно.

Отже, з системного аналізу умов укладеного між сторонами договору вбачається, що виникненню обов`язку з оплати та настанню строку його виконання передує підписання актів виконаних робіт.

З матеріалів справи вбачається, що згідно погоджених змінних рапортів між сторонами за січень 2022 року (216 годин) та лютий 2022 року (240 годин), позивачем були надані послуги, за наслідками чого складно рахунок на оплату № 28 від 31 січня 2022 року, акт надання послуг № 35 від 31 січня 2022 року на суму 65 520,00 грн., рахунок на оплату № 6 від 20 січня 2023 року та акт надання послуг № 33 від 13 лютого 2025 року на суму 50 400,00 грн. На підтвердження направлення вказаних актів та рахунків позивачем долучено до матеріалів справи опис вкладення у цінний лист від 14.02.2025, фіскальний чек від 14.02.2025, поштову накладну №020 та супровідний лист №ФВ-10 від 13.02.2025.

Доказів направлення акту та рахунків за 2022 рік раніше ніж 14.02.2025 матеріали справи не містять.

Одночасно, з боку замовника акти підписано не було, заперечень з приводу їх змісту не висловлено. Доказів зворотного матеріали справи не містять.

Наразі, суд звертає увагу відповдача на те, що згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс-Матеос проти Іспанії» від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993р. Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів»).

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст.76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У ст.77 Господарського процесуального кодексу України вказано, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В контексті наведених засад господарського судочинства суд звертає увагу учасників судового процесу на приписи ст.79 Господарського процесуального кодексу України, згідно яких наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд зауважує, що стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (відповідні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Проте, всупереч принципу змагальності, під час розгляду справи відповідачем не спростовано обставин, які повідомлено позивачем, доказів висловлення у визначеному договором порядку заперечень проти підписання актів виконаних робіт не надано.

За таких обставин, виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку, що строк оплати робіт за актами №35 від 31.01.2022 на суму 65520 грн та 33 від 13.02.2025 на суму 50400 грн настав.

Проте, в контексті визначення дати настання такого строку, суд не погоджується із позивачем в частині визначення дати виникнення заборгованості, оскільки судом вказувалось вище, що тлумачення умов договору вказує на те, що виникненню обов`язку з оплати та настанню строку його виконання передує підписання актів виконаних робіт. Судом було встановлено обставини направлення актів лише 14.02.2025, а отже, виходячи зі змісту п.2.3 договору №ДЕ-5/10/2021 від 05.10.2021 кінцевою датою строку оплати робіт за обома актами на загальну суму 115 920 грн було 05.03.2025, а датою виникнення заборгованості 06.03.2025.

Однак, суд зазначає, що помилка у виникненні дати прострочення виконання зобов`язань у даному випадку не виключає підстав для задоволення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд» в частині стягнення заборгованості в сумі 115 920 грн.

Щодо вимог про стягнення пені в розмірі 127 568,46 грн, інфляційних втрат в сумі 55 423,44 грн суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Невиконання зобов`язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) ст. 610 Цивільного кодексу України кваліфікує як порушення зобов`язання.

Згідно з ч.1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом.

Отже, порушення боржником прийнятих на себе зобов`язань тягне за собою відповідні правові наслідки, які полягають у можливості застосування кредитором до боржника встановленої законом або договором відповідальності.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. (ч.ч. 2, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України).

У ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України зазначено, що у разі, якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Разом з тим, згідно зі ст.1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Пунктом 5.7 укладеного між сторонами правочину передбачено, що у випадку, якщо замовник не сплачує виконавцю вартість виконаних останнім робіт у визначений термін, виконавець має право витребувати сплату замовником пені (штрафу) у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожен день прострочення, від суми несплаченого платежу, та використати своє право, передбачене п. 5.10. даного договору.

Відповідно до ст.625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Отже, умовою для застосування заходів відповідальності 9в тому числі, спеціальних заходів, що визначені ст.625 Цивільного кодексу України) за порушення грошового зобов`зання є встановлення обставин прострочення виконання учасником господарських правовідносин певного обов`язку із оплати, строк виконання якого настав.

Наразі, з доданого до позовної заяви розрахунку вбачається, що нарахування пені та інфляційних втрат здійснено позивачем виходячи із того, що датами виникнення заборгованості на суму 65520 грн є 06.02.2022, а на суму 50400 грн - 06.03.2022.

Проте, вище судом було обґрунтовано помилковість відповідних доводів позивача та встановлено, що кінцевою датою строку оплати робіт за обома актами на загальну суму 115 920 грн було 05.03.2025, а датою виникнення заборгованості - 06.03.2025.

Однак, у позивачем розрахунок пені здійснено до 05.03.2025. а інфляційних втрат до січня 2025, а отже, враховуючи, що суд обмежений відповідним періодом нарахування, позовні вимоги в цій частині підлягають залишенню без задоволення.

Таким чином, враховуючи вищевикладене у сукупності, суд дійшов висновку, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд» про стягнення заборгованості в сумі 115 920 грн, пені в розмірі 127 568,46 грн, інфляційних втрат в сумі 55 423,44 грн підлягає частковому задоволенню, а саме в частині вимог про стягнення заборгованості в сумі 115 920 грн.

Згідно приписів ст.29 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторін пропорційно задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд» про стягнення заборгованості в сумі 115 920 грн, пені в розмірі 127 568,46 грн, інфляційних втрат в сумі 55 423,44 грн - задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інжинірингова компанія «Інекобуд» (01030, м.Київ, вул.Богдана Хмельницького, буд.50 Б, офіс 26, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ренткран Буд» (01030, м.Київ, вул.Ярославів Вал/Івана Франка, буд.11/1, ) заборгованість в сумі 115 920 грн та судовий збір в сумі 1738,80 грн.

3. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

4. Судовий збір в сумі 2744,58 грн залишити за позивачем.

5. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до апеляційного господарського суду.

Повний текст складено 21.04.2025.

Суддя В.В. Князьков