ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2025 року м.Дніпро Справа № 904/4244/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дарміна М.О.(доповідач),

суддів: Чередко А.Є., Кощеєва І.М.

при секретарі судового засідання Карпенко А.С.

Представники сторін:

від скаржника: Авілова Еліна Павлівна (в залі суду) - від ТОВ "КСМЛІВ" - адвокат, ордер серія АЕ № 1351445 від 05.02.2025р.

від скаржника: Разбітнов Костянтин Володимирович (в залі суду) - від ТОВ "КСМЛІВ" - адвокат, ордер серія АЕ №1056126 від 30.09.2021р.

від позивача: Ярличенко Ігор В`ячеславович (в залі суду) - від Дніпровської міської ради - витяг з ЄДР

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 (про призначення експертизи) у справі №904/4244/24 (суддя Дичко В.О.)

за позовом Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп. Дмитра Яворницького, буд. 75, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21, кв. 49, )

про відшкодування збитків

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про стягнення збитків у сумі 400 359,80 гривень.

В обґрунтування позовної вимоги позивач зазначає, що в житловому будинку літ. Б-5 у цокольному поверсі розташоване нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м, власником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ», що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. На прибудинковій території впритул до вказаного нежитлового приміщення Товариством з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» ведуться земляні та будівельні роботи, без оформлення відповідної дозвільної документації. Унаслідок такого будівництва в житловому багатоквартирному будинку з`явилися ознаки деформації, що свідчить про загрозу виникнення аварійної ситуації у випадку, якщо будівельні роботи не будуть зупинені.

01 жовтня 2024 року до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області від позивача надійшла заява, в якій указано, що в тексті позовної заяви помилково зазначено назву відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ", у той час як правильна назва відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ».

04 листопада 2024 року до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області від позивача надійшло клопотання про призначення комплексної економічної та будівельно-технічної судової експертизи. Позивач зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» здійснює будівельні та земляні роботи, в результаті яких значного негативного впливу зазнає фундамент будинку, а саме: його опірні та несучі спроможності. Оскільки для проведення точного аналізу та встановлення наслідків будівельних та земляних робіт, які проводились без відповідних дозволів, потрібні спеціальні знання, зокрема в будівельно-технічній сфері, якими не володіють учасники даної справи, є необхідність, на думку позивача, у призначенні відповідної експертизи.

05 листопада 2024 року через підсистему Електронний суд до Господарського суду Дніпропетровської області від позивача надійшла заява, в якій указано, що питання, викладені в поданому клопотанні про призначення експертизи, стосуються саме будівельно-технічної експертизи, тому Дніпровська міська рада просить суд призначити судову будівельно-технічну експертизу.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 у справі № 904/4244/24:

1. Клопотання Дніпровської міської ради про призначення судової будівельно-технічної експертизи задоволено.

2. Призначено у справі № 904/4244/24 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул.Січеславська Набережна, буд. 17, офіс 801).

3. На вирішення судової будівельно-технічної експертизи поставлено наступні питання:

1. Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок проведення будівельних та земляних робіт, що виконувались Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" () впритул до нежитлового приміщення № 2 у буд. 19/21 по вул. Володимира Вернадського у м. Дніпрі?

2. Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єктам благоустрою, а саме: асфальтобетонному покриттю, яке розташоване впритул до нежитлового приміщення № 2 у буд. 19/21 по вул. Володимира Вернадського в м. Дніпрі, внаслідок проведення будівельних та земляних робіт, що виконувались Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" ()?

4. Витрати на проведення експертизи та організаційні питання, пов`язані з її проведенням, покласти на позивача Дніпровську міську раду.

5. Матеріали справи № 904/4244/24 надіслати Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, буд. 17, офіс 801) для проведення судової будівельно-технічної експертизи.

6. Питання про надання до експертної установи інших необхідних для проведення експертизи документів та матеріалів буде вирішено за першою вимогою експерта.

7. Попередити сторони, що згідно з ч. 4 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України у разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

8. Попередити сторони про відповідальність за ухилення від вчинення дій, обов`язок вчинення яких покладено господарським судом на сторони. Попередити учасників провадження у справі про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 382 Кримінального кодексу України, за умисне невиконання ухвали суду, що набрала законної сили, або перешкоджання її виконанню.

9. Попередити експерта, який буде проводити експертизу, про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

10. Зобов`язати позивача невідкладно та в повному обсязі забезпечити оплату вартості експертизи.

11. Роз`яснити позивачу, що у разі відмови чи ухилення від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, у визначені експертною установою строки та поверненням у зв`язку з цим справи експертною установою без надання висновку експерта господарський суд буде розглядати справу на підставі наявних доказів.

12. Після проведення експертизи висновок експерта разом з матеріалами справи №904/4244/24, а також дані щодо витрат, пов`язаних із проведенням експертизи, подати господарському суду.

13. Зупинено провадження у справі № 904/4244/24 на час проведення Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України призначеної судової будівельно-технічної експертизи.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, місцевий господарський суд виходив з того, що оскільки питання з`ясування розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській територіальній громаді внаслідок виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» будівельних та земляних робіт, що потягло тимчасове погіршення та/або змінення об`єктів благоустрою, відновлення окремих елементів благоустрою, вимагає спеціальних знань, якими не володіють суд та учасники справи, є необхідність у призначенні судової будівельно-технічної експертизи.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» подало апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 у справі № 904/4244/24, в якій просить апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області про призначення експертизи від 19.11.2024 по справі №904/4244/24 задовольнити. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області про призначення експертизи від 19.11.2024 по справі №904/4244/24 скасувати, та направити справу №904/4244/24 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

Скаржник вважає, що ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 про призначення судової будівельно-технічної експертизи прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, оскільки не містить належного обґрунтування необхідності експертизи. Судпершої інстанції не врахував можливість доведення обставин справи іншими доказами, окрім експертизи.

На думку відповідача, позивач уже надав достатньо доказів (договірну ціну, локальний кошторис, акти обстеження тощо) для обґрунтування суми заявлених збитків, що повинно було бути враховано місцевим господарським судом. Крім того, не вказано причин, чому позивач, маючи відповідні структурні підрозділи, не може самостійно надати належні розрахунки.

Суд першої інстанції задовольнив клопотання позивача не в повному обсязі, змінюючи питання для експертизи, при цьому не надав належного обґрунтування щодо цих змін.

Питання які поставлені судом першої інстанції завчасно свідчать про упередженість в частині наявності винної поведінки скаржника, що суперечать принципу змагальності сторін, та вмотивованості рішень.

Порушення процесуальних строків розгляду справи та необґрунтоване затягування розгляду справи шляхом призначення експертизи без належного обґрунтування порушує право скаржника на справедливий та швидкий розгляд справи відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини.

Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

Позивач у своєму відзиві на апеляційну скаргу зазначає, наступне:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про відшкодування збитків у розмірі 400 359,80 грн. Підставою для стягнення вказаної суми є здійснення відповідачем будівельних та земляних робіт за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21, у зв`язку з якими виникло погіршення та/або змінення об`єктів благоустрою, відтак з`явилась необхідність у відновленні окремих елементів об`єктів благоустрою.

Дніпровська міська рада зазначає, що для повного та всебічного розгляду справи, є необхідним призначення будівельно-технічної судової експертизи.

З`ясування наведених обставин забезпечить здійснення подальшого розгляду даної справи з правильною, повною, всебічною, об`єктивною та обґрунтованою правовою оцінкою обставин, викладених у позовній заяві, що надасть можливість встановити точну суму збитків, завданих відповідачем.

Оскільки для проведення точного аналізу та встановлення наслідків будівельних та земляних робіт, які проводились без відповідних дозволів, потрібні спеціальні знання, зокрема у будівельно-технічній сфері, якими не володіють учасники даної справи, є необхідність у призначенні відповідної експертизи.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02.12.2024 для розгляду справи визначено колегію суддів у складі головуючого судді Дармін М.О., суддів Чередка А.Є., Кощеєва І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.12.2024 відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи №904/4244/24. Доручено Господарському суду Дніпропетровської області надіслати до Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи №904/4244/24.

06.01.2025 матеріали даної справи надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.01.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 (про призначення експертизи) у справі №904/4244/24. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 04.03.2025 об 16:00 годин.

26.02.2025 до канцеляпії суду через систему "Електронний суд" від Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи у зв`язку із зайнятістю представника в іншому судовому засіданні.

Щодо клопотання Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради про відкладення розгляду справи судова колегія зазначає наступне.

Відповідно до ч. 11 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі "Цихановський проти України" (Tsykhanovsky v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Суд нагадує, що він зазвичай визнає порушення пункту 1 статті 6 Конвенції у справах, які порушують питання, подібні до тих, що порушуються у цій справі. Аналогічну позицію висловлено у рішеннях ЄСПЛ "Смірнова проти України" (Smirnov v. Ukraine, Application N 36655/02), "Карнаушенко проти України" (Karnaushenko v. Ukraine, Application N 23853/02).

Як відзначив Верховний Суд у постанові від 12.03.2019 року у справі № 910/12842/17 відповідач, як учасник судового процесу, не позбавлений права і можливості забезпечити участь у судовому засіданні будь-якого іншого представника, якому доручити виконання функцій щодо представництва інтересів у суді. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

В свою чергу, Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 року у справі № 361/8331/18 зробив правовий висновок, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Отже, згідно усталеної судової практики та позиції ЄСПЛ відкладення розгляду справи можливе з об`єктивних причин, як-от неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні чи недостатність матеріалів для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення; при цьому не повинно створюватися умов, за яких будуть порушені процесуальні строки розгляду справи.

Судова колегія зауважує, що в матеріалах справи наявні процесуальні документи сторін цього спору, в яких останні висловили свою позицію щодо оскаржуваного рішення та апеляційної скарги.

Частиною 12 ст. 270 ГПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи те, що суд не визнавав обов`язковою явку учасників справи, а Комунальне підприємство «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради не було позбавлене права і можливості за потреби забезпечити участь у судовому засіданні будь-якого іншого представника, якому доручити виконання функцій щодо представництва інтересів у суді, зважаючи на необхідність дотримання процесуальних строків розгляду апеляційної скарги, встановлених ГПК України, констатуючи достатність матеріалів для апеляційного перегляду справи, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку за наявними матеріалами та без участі представника Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради, одночасно відмовляючи у задоволенні клопотання останнього про відкладення розгляду справи.

04.03.2025 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" про стягнення збитків у сумі 400 359,80 гривень.

Судові витрати просить покласти на відповідача.

В обґрунтування позовної вимоги позивач зазначає, що в житловому будинку літ. Б-5 у цокольному поверсі розташоване нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м, власником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ", що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. На прибудинковій території впритул до вказаного нежитлового приміщення Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" ведуться земляні та будівельні роботи, без оформлення відповідної дозвільної документації. Унаслідок такого будівництва в житловому багатоквартирному будинку з`явилися ознаки деформації, що свідчить про загрозу виникнення аварійної ситуації у випадку, якщо будівельні роботи не будуть зупинені.

01 жовтня 2024 року до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області від позивача надійшла заява, в якій указано, що в тексті позовної заяви помилково зазначено назву відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ", у той час як правильна назва відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ".

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.10.2024 прийнято позовну до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 05.11.2024 об 11:00 год.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.11.2024 підготовче засідання у справі № 904/4244/24 відкладено на 19.11.2024 року об 11:30 год.

04 листопада 2024 року до канцелярії Господарського суду Дніпропетровської області від позивача надійшло клопотання про призначення комплексної економічної та будівельно-технічної судової експертизи. Позивач зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» здійснює будівельні та земляні роботи, в результаті яких значного негативного впливу зазнає фундамент будинку, а саме: його опірні та несучі спроможності. Оскільки для проведення точного аналізу та встановлення наслідків будівельних та земляних робіт, які проводились без відповідних дозволів, потрібні спеціальні знання, зокрема в будівельно-технічній сфері, якими не володіють учасники даної справи, є необхідність, на думку позивача, у призначенні відповідної експертизи.

05 листопада 2024 року через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Дніпропетровської області від позивача надійшла заява, в якій указано, що питання, викладені в поданому клопотанні про призначення експертизи, стосуються саме будівельно-технічної експертизи, тому Дніпровська міська рада просить суд призначити судову будівельно-технічну експертизу.

18 листопада 2024 року через підсистему "Електронний суд" до Господарського суду Дніпропетровської області від відповідача надійшли заперечення на клопотання позивача про призначення будівельно-технічної експертизи.

У підготовчому засіданні 19.11.2024 представник позивача заявлене клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи підтримав. Представник відповідача заперечував проти призначення такої експертизи та наполягав, що висновку судової будівельно-технічної експертизи № 0710/24 від 28.10.2024, підготовленого для суду, достатньо для розгляду справи № 904/4244/24, інші питання, для яких необхідні спеціальні знання, відсутні.

У підготовчому засіданні 19.11.2024 судом розглянуто клопотання позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи та встановлено наступне.

Як зазначає позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" виконало низку будівельних робіт впритул до нежитлового приміщення № 2 у буд. 19/21 по вул. Володимира Вернадського у м. Дніпрі, в результаті яких у житловому багатоквартирному будинку з`явилися ознаки деформації, що свідчить про загрозу виникнення аварійної ситуації у випадку, якщо будівельні роботи не будуть зупинені.

Відповідач не погоджується з цим та повідомляє, що Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" не здійснювалось жодних розкопок, замощування тощо, за виключенням викопування ґрунту зі сміттям, що двічі вивантажений у приямки, які є частиною об`єкта нерухомого майна, невстановленими особами. Також відповідач указує, що оскільки роботи, виконані Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ", не передбачають втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, то обов`язку мати дозвільні документи на проведення таких робіт за відповідачем не закріплено. Жодного здійснення зміни геометричних розмірів будь-якої частини об`єкта нерухомого майна відповідачем не здійснено, а позивачем зазначені факти не спростовано.

Оскільки питання з`ясування розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській територіальній громаді внаслідок виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" будівельних та земляних робіт, що потягло тимчасове погіршення та/або змінення об`єктів благоустрою, відновлення окремих елементів благоустрою, вимагає спеціальних знань, якими не володіють суд та учасники справи, є необхідність у призначенні судової будівельно-технічної експертизи.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню в силу наступного:

Відповідно до частин 1- 3 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Ст. 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Апеляційний суд зауважує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів, передбачених ст. 86 ГПК України, щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо та їх сукупності в цілому.

Відповідно до ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У пунктах 1 - 3 ч. 1 ст. 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до ч. 1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Призначення судом, судової експертизи ст. 99 ГПК України віднесено до компетенції суду за наявності умов, передбачених частиною першою цієї статті, і таке призначення не може розцінюватися як порушення норм процесуального права. Питання про отримання від експертів додаткових пояснень вирішується самим судом з урахуванням усіх обставин справи і наявних у ній доказів та не є обов`язком суду (аналогічний висновок викладено у постанові Верховного суду від 15.06.2021 у справі № 910/12263/18).

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Такий висновок щодо застосування ст. 99 ГПК України є усталеним та неодноразово викладався Верховним Судом, зокрема у постановах від 04.09.2019 р. у справі № 904/8354/16, від 14.07.2021 р. у справі № 902/834/20, 13.08.2021р. у справі № 917/1196/19.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (рішення (Dulskiy v. Ukraine) від 01.06.2006 р., заява № 61679/00, пункт 71) зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Про призначення судової експертизи виноситься ухвала, в якій, крім відомостей, передбачених частиною 1 ст. 234 ГПК України, зазначаються, відповідно до ст. 100 ГПК України, зокрема, підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Доводи апеляційної скарги в частині того, що: «…Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

При цьому, мотивуючи необхідність призначення будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з наступного (мовою оригіналу): «Оскільки питання з 'ясування розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській територіальній громаді внаслідок виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" будівельних та земляних робіт, що потягло тимчасове погіршення та/або змінення об`єктів благоустрою, відновлення окремих елементів благоустрою, вимагає спеціальних знань, якими не володіють суд та учасники справи, є необхідність у призначенні судової будівельно-технічної експертизи.».

Судом поставлено на вирішення експерта наступні питання (мовою оригіналу):

1. Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок проведення будівельних та земляних робіт, що виконувались Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" () впритул до нежитлового приміщення № 2 у буд. 19/21 по вул. Володимира Вернадського у м. Дніпрі?

2. Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єктам благоустрою, а саме: асфальтобетонному покриттю, яке розташоване впритул до нежитлового приміщення № 2 у буд. 19/21 по вул. Володимира Вернадського в м. Дніпрі, внаслідок проведення будівельних та земляних робіт, що виконувались Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" ()?

При цьому, матеріали справи містять надану Позивачем на підтвердження збитків (в розумінні Позивача) договірну ціну на будівництво, локальний кошторис, акти обстеження в розрізі вартісних показників. Більш того, Позовна заява містить сформовану суму заявлених до відшкодування збитків.

Згідно ч. 2 ст. 98 ГПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Водночас, мотивувальна частина оскаржуваного судового рішення, не містить належного обґрунтування того, чому вищенаведені питання не можуть бути вирішені без залучення спеціальних знань, за наявними матеріалами справи.

Згідно матеріалів справи, Позивачем залучались такі структурні підрозділи як: Головне архітектурно-планувальне управління Дніпровської міської ради, управління державного архітектурно-будівельного контролю, департамент житлового господарства, інспекцію з питань благоустрою, інспекцію з державного контролю за використанням та охороною земель, міська комісія з питань техногенної-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій.

Оцінка вартості збитків завданих на думку Позивача, об`єктам благоустрою, та вартість робіт, входить саме до повноважень Позивача та його структурних підрозділів, оскільки саме він є балансоутримувачем вказаних об`єктів, разом з тим обов`язок щодо доказування обґрунтованості заявлених збитків також покладається на Позивача в розумінні процесуального закону. Водночас Судом не наведено обґрунтування чому Позивач звертаючись до суду з позовною заявою про стягнення збитків не має спеціальних знань для обґрунтування ціни поданого ним позову, а матеріалів що наявні у справі є недостатніми для вирішення вказаного питання…» відхиляються колегією суддів з огляду на наступне:

Підставою призначення судової експертизи господарський суд визначив необхідність з`ясування розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській територіальній громаді внаслідок виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" будівельних та земляних робіт, що потягло тимчасове погіршення та/або змінення об`єктів благоустрою, відновлення окремих елементів благоустрою, що входить до предмету доказування у цій справі та не може бути досягнуто іншими засобами доказування.

Для встановлення впливу виконаних робіт на стан об`єктів благоустрою, визначення їх фактичного пошкодження, обсягів відновлення та достовірного розрахунку вартості таких робіт, потрібні спеціальні технічні знання у галузі будівництва.

Позивачем на підтвердження позовних вимог надано ряд докумениів, зокрема, локальні кошториси на відновлювальні роботи, акти обстеження з фіксацією порушень та пошкоджень об`єктів благоустрою, розрахунок збитків із зазначенням вартості ремонтних робіт. Однак зазначені документи, попри свою доказову цінність, не є достатніми для об`єктивного визначення розміру збитків, зокрема:

вони сформовані самим Позивачем або підпорядкованими йому органами, і не мають незалежного технічного підтвердження;

оцінка збитків є односторонньою та не враховує потенційних технічних нюансів, зокрема фактичного обсягу виконаних робіт, ступеня пошкодження конструкцій, відповідності нормативам тощо.

Апелянт помилково ототожнює адміністративні повноваження органів місцевого самоврядування з експертними повноваженнями, які виникають виключно у межах судової експертизи згідно Закону України «Про судову експертизу».

У зв`язку з цим, відповідно до ч. 2 ст. 98 ГПК України, питання, які стосуються технічного обґрунтування розміру шкоди, виходять за межі компетенції сторін і підлягають дослідженню з використанням спеціальних знань у сфері будівництва.

Суд першої інстанції, виходячи з предмету та підстав заявленого позову, пропозицій сторін, користуючись процесуальними правилами, які надаються суду, остаточно визначив питання, з яких має бути проведена експертиза, що цілком відповідає положенням частини 4 статті 99 ГПК України.

Враховуючи вищевикладене, задоволення судом першої інстанції клопотання позивача про призначення експертизи знаходиться в межах повноважень суду і не свідчить про порушення принципів змагальності та рівності прав сторін. Твердження скаржика про надання винесеною ухвалою про призначення експертизи переваги одній стороні відносно іншій, яка свої права, відповідно, належним чином, та у встановлений процесуальним законом порядок не реалізувала, за відсутності конкретизації прав, які за твердженням скаржника не було ним реалізовано, відхиляються колегіє суддів як такі, що носять характер оціночних суджень.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що викладені у апеляційній скарзі аргументи не можуть бути підставами для скасування судового рішення місцевого господарського суду, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи та ґрунтуються на неправильному тлумаченні скаржником норм матеріального та процесуального права, що в сукупності виключає можливість задоволення апеляційної скарги.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржників та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.275 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права

Відповідно до частин 1, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Під час розгляду справи, колегією суддів не встановлено порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення та неправильного застосування норм матеріального права.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин. Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції, які наведені в ухвалі, що оскаржується.

З урахуванням вищевикладеного, ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 (про призначення експертизи) у справі №904/4244/24 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» на неї, відповідно, підлягаює залишенню без задоволення.

Розподіл судових витрат:

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги у сумі 3028,00 грн. покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 (про призначення експертизи) у справі №904/4244/24 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 (про призначення експертизи) у справі №904/4244/24 залишити без змін.

Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 3028,00 грн покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ».

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 21.04.2025

Головуючий суддя М.О. Дармін

Суддя І.М. Кощеєв

Суддя А.Є. Чередко