УХВАЛА

16 квітня 2025 року

м. Київ

cправа № 925/233/23(925/750/23)

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Пєскова В. Г. - головуючого, Огородніка К. М., Погребняка В. Я.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" (вх. № 1341/2025)

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025

у складі колегії суддів: Сотнікова С.В.- головуючого, Остапенка О.М., Сибіги О.М.

та на рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024

у складі судді Дорошенко М. В.

у справі № 925/233/23 (925/750/23)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Евер Бест"

до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк"

про стягнення 1 400 000,00 грн

в межах справи № 925/233/23

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Евер Бест"

В С Т А Н О В И В:

У червні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Евер бест" (далі - ТОВ "Евер бест") звернулося з позовом (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 19.06.2023) до Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" (далі - АТ КБ "ПриватБанк") про стягнення сплачених ним лізингових платежів в рахунок сплати вартості об`єкту лізингу за Договором фінансового лізингу від 01.07.2016 №4Е16055ЛИ у розмірі 1 400 000,00 грн.

06.08.2023 рішенням Господарського суду Черкаської області у справі № 925/233/23 (925/750/23), залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2024, у задоволенні позову відмовлено повністю.

15.05.2024 постановою Верховного Суду скасовано постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 та рішення Господарського суду Черкаської області від 06.09.2023 у справі № 925/233/23 (925/750/23), справу №925/233/23 (925/750/23) передано на новий розгляд до Господарського суду Черкаської області.

22.10.2024 рішенням Господарського суду Черкаської області у справі № 925/233/23 (925/750/23) позов задоволено повністю. Стягнуто з АТ КБ "ПриватБанк" на користь ТОВ "Евер Бест" 1 400 000 грн боргу з повернення лізингових платежів, сплачених в рахунок оплати вартості об`єкту, 21 000 грн судового збору за подання позову, 31 500 грн судового збору за подання апеляційної скарги, 42 000 грн судового збору за подання касаційної скарги.

28.01.2025 постановою Північного апеляційного господарського суду (повний текст постанови складено 03.02.2025) рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23) залишено без змін.

25.02.2025 (через підсистему "Електронний суд") АТ КБ "ПриватБанк" подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23); ухвалити нове рішення, яким відмовити ТОВ "Евер Бест" в позові в повному обсязі (закрити провадження у справі № 925/233/23 (925/750/23)) за позовом ТОВ "Евер Бест" до АТ КБ "ПриватБанк" про стягнення 1 400 000,00 грн

Також скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі №925/233/23 (925/750/23), а також про зупинення виконання рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у цій справі до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

25.02.2025 зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючого - Пєскова В. Г. (суддя-доповідач), суддів: Огородніка К. М., Погребняка В. Я.

05.03.2025 (через підсистему "Електронний суд") до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від уповноваженої особи учасника ТОВ "Евер Бест"- адвоката Костенка В. В. надійшли заперечення щодо відкриття касаційного провадження та щодо зупинення виконання рішення, у яких заявник просить відмовити АТ КБ "ПриватБанк" у відкритті касаційного провадження у справі №925/233/23 (925/750/23) у зв`язку з неповажністю причин, наведених скаржником в обґрунтуванням пропуску строку на подання касаційної скарги та у задоволені заявленого в касаційній скарзі клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23) до закінчення перегляду цього рішення в касаційному порядку.

17.03.2025 ухвалою Верховного Суду визнано неповажними наведені АТ КБ "ПриватБанк" підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23). Касаційну скаргу АТ КБ "ПриватБанк" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23) залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме: навести Суду інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23).

АТ КБ "ПриватБанк" на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 17.03.2025 у справі № 925/233/23 (925/750/23) подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги з наведенням інших підстав поновлення строку на касаційне оскарження.

Так, в обґрунтування наявності поважних причин пропуску процесуального строку на касаційне оскарження, АТ КБ "ПриватБанк" посилається обставини, які на його думку, унеможливили вчасне подання касаційної скарги, а саме:

- касаційна скарга АТ КБ "ПриватБанк" була надіслана до Касаційного господарського суду 25.02.2025 о 02:37, тобто всього на 2 години 37 хвилин пізніше останнього часу строку на подання касаційної скарги. На думку скаржника, цей пропуск строку у 2 години 37 хвилин є цілком незначним й виник виключно через технічну неможливість здійснити відправку касаційної скарги до 24-00 24.02.2025 через проблеми з мережею та/або з Електронним судом;

- скориставшись правовою допомогою адвоката відповідно до статті 108 ГПК України з метою захисту своїх прав та законних інтересів в суді, в тому числі й для обґрунтування касаційної скарги у цій справі АТ КБ "ПриватБанк" було прийнято рішення замовити комплексний (у складі трьох експертів) висновок експертів у галузі права, і АТ КБ "ПриватБанк" очікувалося термінове отримання такого висновку, тому касаційна скарга не була подана до 24.02.2025;

- через тривале обрання найкращих пропозицій експертів, погодження, укладення договору (оскільки АТ КБ "ПриватБанк" є державним банком) та строку на виконання комплексного висновку експертів у галузі права, цей висновок не був отриманий до 24.02.2025, і скаржник вимушений був звернутися до касаційного суду за відсутності висновку;

- оплата судового збору за подання касаційної скарги була здійснена АТ КБ "ПриватБанк" 18.02.2025;

- з 18.02.2025 по 21.02.2025 адвоката- представник АТ КБ "ПриватБанк" у справі №925/233/23 (925/750/23) мав значне навантаження по іншим справам, було призначено значну кількість судових засідань, що також викликало необхідність подання касаційної скарги саме 24.02.2025,

- через перебої з електроенергією адвокат був позбавлений можливості належним чином своєчасно знайти в Єдиному державному реєстрі судових рішень постанови Верховного суду для обґрунтування підстав подання касаційної скарги відповідно до статті 287 ГПК України;

Разом з цим, обґрунтовуючи наявність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, АТ КБ "ПриватБанк" просить врахувати введення в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який Указами Президента України неодноразово продовжувався, а також взяти до уваги положення Рекомендацій Ради суддів України від 02.03.2022 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, зокрема, щодо виваженого підходу до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків.

Розглянувши заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, подану на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 17.03.2025 у справі № 925/233/23 (925/750/23), колегія суддів дійшла висновку, що наведені скаржником підстави не можуть вважитися поважними з огляду на таке.

Частиною другою статті 288 ГПК України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Як зазначено АТ КБ "ПриватБанк" та перевірено Судом, постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 у справі № 925/233/23 (925/750/23) скаржником було отримало в Електронному кабінеті 03.02.2025 о 17:26.

Згідно з абзацом 2 частини шостої статті 242 ГПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Таким чином, датою вручення скаржнику постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 у справі № 925/233/23 (925/750/23) є 04.02.2025, а відтак, передбачений частиною другою статті 288 ГПК України двадцятиденний строк, який обчислюється з дня вручення скаржнику повного тексту оскаржуваного судового рішення, закінчився 24.02.2025, натомість, касаційну скаргу було подано 25.02.2025.

Відповідно до частини 1 статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України встановлює серед основних засад судочинства, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

У рішенні Європейського суду з прав людини від 02.03.1987 у справі "Monnell and Morris v. the United Kingdom" (§ 56) зазначено, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них.

Європейський суд з прав людини вказує, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016).

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах "Levages Prestations Services v. France" ("Леваж Престасьон Сервіс проти Франції") та "Brualla Gomez de la Torre v. Spain" ("Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії"), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Верховний Суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Звернення до касаційного суду з касаційною скаргою є правом сторони, а не обов`язком, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків, встановлених нормами ГПК України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Як було зазначено вище, у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження, поданій на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 17.03.2025 у справі №925/233/23 (925/750/23) про залишення касаційної скарги без руху, АТ КБ "ПриватБанк" наголошує, що касаційна скарга була надіслана ним до Касаційного господарського суду 25.02.2025 о 02:37 і пропуск строку у 2 години 37 хвилин є незначним і виник виключно через технічну неможливість здійснити відправку касаційної скарги до 24 години 00 хвилин 24.02.2025 через проблеми з мережею та/або з Електронним судом. При цьому скаржник зазначає, що касаційну скаргу йому вдалося відправити лише після значної кількості невдалих спроб зайти до Електронного суду, завантажити документи та здійснити їх відправку.

Стосовно наведеного Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що згідно із пунктом 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до частин шостої, сьомої статті 116 ГПК України останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (частина перша статті 118 ГПК України).

Частиною четвертою статті 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Крім цього, в ухвалі від 17.03.2025 у справі № 925/233/23 (925/750/23) про залишення касаційної скарги без руху Верховний Суд вже надавав оцінку доводам скаржника щодо проблем з мережею та/або з Електронним судом та визнав їх неповажними підставами для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 зазначивши, що посилання скаржника на перебої з електроенергією, мережею та інші технічні проблеми, не можуть бути розцінені судом як поважні підстави пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки зазначені технічні проблеми не були постійним безперервним явищем протягом усього встановленого ГПК України двадцятиденного строку на подання касаційної скарги та мають суб`єктивний характер.

Щодо посилань АТ КБ "ПриватБанк" на завантаженість його представника у зв`язку з участю в інших судових справах, тривале очікування замовленого з метою обґрунтування касаційної скарги у цій справі комплексного висновку експертів у галузі права, Верховний Суд зазначає, що ці доводи скаржника зводяться до посилань на обставини внутрішньої організації роботи АТ КБ "ПриватБанк" як юридичної особи та його представника, мають суб`єктивний характер і не свідчать про існування об`єктивно непереборних обставин, що перешкодили поданню касаційної скарги у справі № 925/233/23 (925/750/23) у встановлений ГПК України строк. До того ж, за змістом статті 56 ГПК України інтереси юридичної особи може представляти керівник, член виконавчого органу, інша особа, уповноважена діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (адвоката).

У контексті наведеного Верховний суд зазначає, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у товариства для своєчасного подання скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настають у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Учасник справи не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання скарги на судове рішення

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 18.03.2024 у справі № 914/1355/23, від 22.12.2023 у справі № 910/9219/22, від 28.11.2022 у справі № 560/10645/21, від 03.11.2022 у справі № 560/15534/21.

З викладеного вбачається, що можливість подання АТ КБ "ПриватБанк" касаційної скарги у строк до 24 год. 00 хв. 24.02.2025 залежала виключно від волевиявлення та дій самого скаржника, а пропуск строку на касаційне оскарження залежав не від об`єктивних причин, а від суб`єктивних чинників, які особа, що звернулась із касаційною скаргою, могла і повинна була уникнути при подачі касаційної скарги.

Водночас, Верховний Суд зазначає, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22).

У цій справі введення в Україні воєнного стану, у сукупності з іншими обставинами, наведеними АТ КБ "ПриватБанк" в обґрунтування заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, не є обставиною, що об`єктивно унеможливлювала подати касаційну скаргу у встановлений статтею 288 ГПК України строк.

Посилання скаржника на рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022 щодо роботи судів в умовах воєнного стану та продовження, по можливості, процесуальних строків, також відхиляються колегією суддів, оскільки скаржником не обґрунтовано та не надало доказів на підтвердження того, що саме запровадження воєнного стану в Україні стало причиною пропуску строку на касаційне оскарження у цій справі.

Зважаючи на викладене, розглянувши заяву АТ КБ "ПриватБанк" про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23), подану на виконання вимог ухвали від 17.03.2025 про залишення касаційної скарги без руху у цій справі, Верховний Суд не встановив наявності об`єктивно непереборних та пов`язаних з дійсними істотними труднощами обставин, що перешкоджали АТ КБ "ПриватБанк" своєчасно реалізувати своє право на оскарження судових рішень в касаційному порядку у встановлений процесуальним законом строк.

Таким чином, наведені АТ КБ "ПриватБанк" підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23) Верховний Суд визнає неповажними.

Частиною третьою статті 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини першої статті 293 ГПК України встановлено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, оскільки наведені скаржником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження у справі № 925/233/23 (925/750/23) за касаційною скаргою АТ КБ "ПриватБанк" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою АТ КБ "ПриватБанк" клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024 у справі № 925/233/23 (925/750/23) та заперечення щодо цього клопотання Верховним Судом не розглядаються.

Керуючись статтями 119, 234, 235, 288, 292, пунктом 4 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 925/233/23 (925/750/23) за касаційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 та рішення Господарського суду Черкаської області від 22.10.2024.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Пєсков

Судді К. Огороднік

В. Погребняк