ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" квітня 2025 р. Справа№ 910/14374/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Коротун О.М.

Суліма В.В.

розглянувши у письмову провадженні, без виклику сторін, апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2025

у справі № 910/14374/24 (суддя Ярмак О.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Д.ТРЕЙДІНГ"

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про стягнення 713 253 154, 48 грн -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою суду від 20.01.2025 у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про продовження строку для подання зустрічного позову відмовлено. Зустрічну позовну заяву та додані до неї документи у справі № 910/14374/24 повернуто заявнику.

Відмовляючи в задоволенні вищевказаного клопотання суд зазначив, що не вбачає підстав для продовження пропущеного строку у даному випадку, а тому відмовляє у задоволенні заяви про продовження строку на подання зустрічного позову, та відповідно зустрічна позовна заява підлягає поверненню на підставі ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 у справі №910/14374/24 та направити справу для продовження розгляду зустрічної позовної заяви до суду першої інстанції (після усунення обставин, що зумовили зупинення провадження).

Апеляційна скарга мотивована тим, що Господарський суд міста Києва, визнав обставини встановленими, які є недоведеними і мають значення для справи, неправильно застосував норми процесуального права, зокрема, ч. 1 ст. 119, ст. 236 Господарського процесуального кодексу України.

Так, за твердженням апелянта, у зустрічній позовній заяві Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" аргументовано просило поновити строк подання зустрічного позову.

При цьому, жодних міркувань чи мотивів з приводу поважності/неповажності пропуску строку суд не навів, всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, де ухвала має містити мотивувальну частину із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи відповідну ухвалу.

У клопотанні відповідача було наведено низку причин, які в комплексі унеможливили подання зустрічного позову у встановлений законом строк, зокрема, встановлений судом для подання відзиву строку був необхідний саме для підготовки відзиву (а не інших процесуальних документів у справі) враховуючи, зокрема, дуже великий обсяг позову (465 сторінок); питання про подання зустрічного позову не могло бути вирішене до остаточного з`ясування позиції відповідача щодо його первісного позову; високе навантаження на працівників, які здійснюють представництво відповідача, що в свою чергу додатково перешкоджало оперативній підготовці зустрічного позову у даній справі.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Позивач своїм правом згідно ч. 1 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України не скористався, відзив на апеляційну скаргу не надав, що згідно з ч.3 ст.263 Господарського процесуального кодексу України не перешкоджає перегляду оскаржуваної ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.01.2025 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Майданевич А.Г., суддів: Коротун О.М., Суліма В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 у справі №910/14374/24. Розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

З огляду на наявність у матеріалах справи належних доказів повідомлення сторін про розгляд апеляційної скарги у порядку письмового провадження, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, встановлених ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2025, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд апеляційної скарги по суті.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно зі статтею 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи викладене, воєнний стан в Україні та обмеження спричинені цим станом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа №910/14374/24 розглядалась протягом розумного строку.

Так, колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга відповідача за первісним позовом в межах викладених скаржником доводів та вимог не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

У листопаді 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Д.ТРЕЙДІНГ" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" з вимогою про стягнення заборгованості за договором про врегулювання небалансів електричної енергії № 0065-01024 від 07.05.2019 у сумі 713 253 154,48 грн, з яких: 678 733 903,91 грн - сума основної заборгованості, 28 263 222,05 грн - сума інфляційних втрат, 6 256 028,52 грн - 3 % річних.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в період з жовтня 2023 по червень 2024 років здійснив продаж відповідачу електричної енергії за Договором, проте, відповідач не оплатив у повному обсязі одержану електричну енергію, внаслідок чого утворилася заборгованість в розмірі 678 733 903,91 грн.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 26.11.2024 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі, ухвалив справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

13.01.2025 відповідач через систему "Електронний суд" подав зустрічну позовну заяву про тлумачення пункту 5.1 договору про врегулювання небалансів електричної енергії № 0065-01024 від 07.05.2019. Також просив поновити строк для подання зустрічного позову.

Зустрічні позовні вимоги мотивовані необхідністю тлумачення пункту 5.1 договору про врегулювання небалансів електричної енергії (в редакції наказів від 27.01.2024 року №58 та від 01.03.2024 року №117), який є взаємно пов`язаним з первісним позовом.

Ухвалою суду від 20.01.2025 у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про продовження строку для подання зустрічного позову відмовлено. Зустрічну позовну заяву та додані до неї документи у справі № 910/14374/24 повернуто заявнику.

Відмовляючи в задоволенні вищевказаного клопотання суд зазначив, що не вбачає підстав для продовження пропущеного строку у даному випадку, а тому відмовляє у задоволенні заяви про продовження строку на подання зустрічного позову, та відповідно зустрічна позовна заява підлягає поверненню на підставі ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті ухвали.

У відповідності до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

У відповідності до ч. 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (частина 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно зі пунктами 1, 4, 7 статтею 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 про відкритті провадження у справі на виконання ст. 176 Господарського процесуального кодексу України було встановлено відповідачам строк для подання відзивів - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 року було надіслано Приватному акціонерному товариству "Національна енергетична компанія "Укренерго" в електронному вигляді до його електронного кабінету 26.11.2024, що підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи (наявне в матеріалах справи).

Проте, як правильно встановлено судом першої інстанції, відповідач всупереч вимогам ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, подав зустрічний позов лише 13.01.2025, тобто з порушенням строків встановлених ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пунктів 4-6 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню господарським судом заявнику.

Поряд з тим, у зустрічному позові відповідач заявив клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Відповідно до положень статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків визначений в статті 119 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, в обґрунтування поданого клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову, заявник зазначає, що зустрічний позов поданий з порушенням вказаних строків, оскільки первісна позовна заява містить великий обсяг документів, а також великою завантаженістю працівників відповідача.

Враховуючи вище викладе, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що вказані обставини не є поважними причинами пропуску встановленого строку.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів критично оцінює твердження скаржника, як на підставу для скасування оскаржуваної ухвали, що у зустрічній позовній заяві Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" аргументовано просило поновити строк подання зустрічного позову.

Твердження скаржника, що жодних міркувань чи мотивів з приводу поважності/неповажності пропуску строку подання зустрічного позову суд не навів, всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 234 ГПК України, колегія суддів не визнає переконливими і вважає їх безпідставними.

Згідно із частиною 7 статті 119 Господарського процесуального кодексу України про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про відмову у задоволенні клопотання про продовження пропущеного строку на подання зустрічного позову.

Відповідно до частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Оскільки відповідач за первісним позовом подав зустрічну позовну заяву з порушенням строків, встановлених ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, у суду першої інстанції були відсутні підстави для прийняття до розгляду зустрічну позовну заяву спільно з первісним позовом у справі № 910/14374/24, у зв`язку з чим зустрічна позовна заява правомірно була повернута заявнику на підставі частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми чинного законодавства, у зв`язку з чим, правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваної у даній справі ухвали суду відсутні.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 у справі № 910/14374/24 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 у справі № 910/14374/24 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 255, 269, 270, 275, 276, 281, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 у справі № 910/14374/24 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 у справі № 910/14374/24 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на апелянта.

4. Матеріали оскарження №910/14374/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Коротун

В.В. Сулім