УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

07.04.2025Справа № 910/3474/25

Суддя Господарського суду міста Києва Котков О.В., розглянувши матеріали

позову Державного підприємства "Управління житловими будинками" Управління справами Апарату Верховної Ради України" (м. Київ)

до Приватного підприємства з іноземними інвестиціями "Булгари" (м. Київ)

про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва з позовом звернулось Державне підприємство "Управління житловими будинками" Управління справами Апарату Верховної Ради України" (далі - ДП "Управління житловими будинками", позивач) до Приватного підприємства з іноземними інвестиціями "Булгари" (далі - ППзІІ "Булгари", відповідач) про стягнення заборгованості у сумі 404 910,02 грн. за угодою про реструктуризацію заборгованості № 1 від 07.02.2023 за договором оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 14/12 від 18.12.2018, та угодою про реструктуризацію заборгованості № 2 від 07.02.2023 за договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком № 14/12-2 від 09.12.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.03.2025 позовну заяву було залишено без руху, заявнику надано строк у п`ять днів на усунення вказаних в ній недоліків, що полягали у ненаданні:

- первинних бухгалтерських документах, що підтверджують заборгованість у сумі 216 979,94 грн. за договором оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 14/12 від 18.12.2018, та у сумі 187 930,08 грн. за договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком № 14/12-2 від 09.12.2019;

- доказів сплати відповідачем послуг оренди та послуг утримання будинку та прибудинкової території, зазначених у розрахунку заборгованості, доданому до позову.

01.04.2025 ДП "Управління житловими будинками", виконуючи ухвалу суду про залишення позову без руху від 26.03.2025, подало заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучив: лист позивача до відповідача від 13.09.2024 № 15-1/27-476; платіжні інструкції від 24.10.2023, від 22.12.2023, від 03.04.2024, від 01.05.2024. Також вказав, що акти звіряння розрахунків (додані до позову) є первинними бухгалтерськими документами.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію.

Згідно з положеннями ч. 1, 2 ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Як було роз`яснено Верховним Судом у постанові від 11.09.2019 по справі № 902/1260/15 акт звіряння взаєморозрахунків не є первинним документом.

Також у якості доказів сплати відповідачем послуг оренди та послуг утримання будинку та прибудинкової території, зазначених у розрахунку заборгованості, доданому до позову, позивач надав лише платіжні інструкції від 24.10.2023, від 22.12.2023, від 03.04.2024, від 01.05.2024. Проте, інших доказів сплати відповідачем послуг оренди та послуг утримання будинку та прибудинкової території, що були зазначені у розрахунку, позивач не надав.

Тобто, позивач фактично не усунув недоліки позовної заяви, про які зазначалось в ухвалі суду від 26.03.2025, та не виконав свого обов`язку, а саме - дотримуватись чітких процесуальних вимог закону, які введені ГПК України та прецедентною практикою Європейського суду з прав людини щодо питання тлумачення і застосування пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині права звернення до суду.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України, зокрема, щодо додержання чітких вимог до змісту позовної заяви та документів, що додаються до неї, чого позивачем зроблено не було.

При цьому за приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники процесу (зокрема, позивач) повинен добросовісно користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, зловживання процесуальними правами не допускається. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 13 ГПК України).

Частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст. 162-164, 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Державного підприємства "Управління житловими будинками" Управління справами Апарату Верховної Ради України" до Приватного підприємства з іноземними інвестиціями "Булгари" про стягнення грошових коштів повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення вказаної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення допущених порушень.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її підписання до суду апеляційної інстанції.

Суддя Котков О.В.