ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"08" квітня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/35/25

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П.,

за участю секретаря судового засідання: Звєрєвої С.Р.

розглянувши клопотання представника відповідача 5 , адвоката Софини І.В., від 28.03.2025 ( вх. №г/с 01-44/996/25 від 01.04.2025) про залишення позову прокурора без розгляду у справі

за позовом: Керівника Бердичівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вчорайшенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області

до ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4

ОСОБА_5

ОСОБА_6

про витребування земельних ділянок,

за участю представників сторін:

від позивача: не прибув

від відповідачів 1-4,6: не прибув

від відповідача-5: Софина І.В., адвокат, ордер серії АІ №1816591 від 07.02.2025 (в режимі відеоконференції )

взяв участь прокурор: Рудченко М.М.., посвідчення №071186 від 01.03.2023, Пустовіт М.Л., посвідчення №071192 від 01.03.2023

ВСТАНОВИВ:

Господарський суд Житомирської області ухвалою від 10.01.2025 відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження за позовом Керівника Бердичівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вчорайшенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області до 1. ОСОБА_1 , 2. ОСОБА_2 , 3. ОСОБА_3 , 4. ОСОБА_4 , 5. ОСОБА_5 , 6. ОСОБА_6 про витребування на користь органу місцевого значення земельних ділянок сільськогосподарського призначення для ведення фермерського господарства з приватної власності фізичних осіб площею 3,1091 га, кадастровий номер 0:03:000:0213, площею 3,1547 га, кадастровий номер 0:03:000:0212, площею 3,2203 га, кадастровий номер 0:03:000:0211, загальною площею 3,2839 га, кадастровий номер 0:03:000:0210, площею 3,6006 га, кадастровий номер 0:03:000:0215, загальною площею 3,6314 га, кадастровий номер 0:03:000:0214.(тут і далі за текстом - Прокурор, Позивач, Відповідач-1, Відповідач-2, Відповідач-3, Відповідач-4, Відповідач-5, Відповідач-6, Суд).

Суд ухвалою від 06.03.2025, серед іншого, відмовив представнику Відповідача-5 ОСОБА_5 , адвокату Ігорю Софині, у задоволенні клопотання від 07.02.2025 (вх. г/с №01-44/382/25 від 10.02.2025) про закриття провадження у справі; залучив до участі у справі третьою особою на стороні відповідачів ПП ФГ "Ященко" ().

01.04.2025 зареєстровано клопотання представника Відповідача-5, адвоката Ігоря Софини, від 28.03.2025 (вх. № г/с 01-44/996/25) про залишення позову прокурора без розгляду та 07.04.2025 - заперечення Прокурора проти доводів такого клопотання ( вх. № г/с 4390/25).

В підготовчому засіданні 08.04.2025 представник Відповідача-5, адвокат Ігор Софина та Прокурор в усній формі підтримали доводи та заперечення по суті питання щодо наявності/відсутності підстав для залишення позову без розгляду у справі на підставі п.2.ч.1 ст. 226 ГПК України ( далі - Клопотання про залишення позову без розгляду від 01.04.2025, Кодекс).

1. У підготовчому засіданні Суд вирішує заяви/клопотання учасників справи, а також питання про вступ у справу інших осіб ( п. п. 4, 10 ч. 2 ст. 182 Кодексу).

1.1. Відповідач-5 у Клопотанні про залишення позову без розгляду від 01.04.2025 доводить, що процесуальний статус прокурора у справі залежить від наявності чи повноважень органів влади виконувати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Враховуючи наявність або демонстрацію таких повноважень, прокурор обґрунтовує наявність підстав для представництва інтересів держави. В свою чергу, Вчорайшенська сільська рада у справі набула статусу позивача. Відповідно до ч.1 ст. 169 ЦК України територіальні громади діють у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин. Згідно зі ст. 172 ЦК України територіальні громади наводять і містять цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування в межах їх компетенції, встановленої законом. За змістом позовної заяви, підставою звернення Прокурора з позовом про витребування земельних ділянок у Відповідачів є порушення порядку набуття ними права власності, а саме прийняття з порушенням вимог законодавства рішення сесії Вчорайшенської сільської ради від 10.02.2021 за №№ 154-159 про передачу земель комунальної власності у приватну власність. З врахуванням наведених підстав позову, Відповідач -5 вважає, що Сільська рада не може бути позивачем за таким позовом, оскільки дії органу місцевого самоврядування є першопричиною виникнення спірних правовідносин. Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду помилковим є підхід, за якого у справах за позовами прокурора, поданими на захист інтересів держави, порушених унаслідок незаконних дій органів державної влади, місцевого самоврядування, їх посадових осіб питання про належного відповідача вирішується як вторинне, похідне від питання про те, якого результату прагне досягнути прокурор своїм позовом ( постанови від 28.09.2022 у справі № 483/448/20, від 20.06.2023 у справі № 633/408/18, від 08.11.2023 у справі № 607/15052/16-ц). В свою чергу, позивачем є особа, яка має право вимоги (кредитор), а відповідачем особа, яка повинна виконувати зобов`язання (боржник). Відповідач має бути такою юридичною чи фізичною особою, за рахунок якої, в принципі, можливо було б задовольнити відповідні вимоги ( постанова ВПВС від 25.06.2019 у справі № 910/17792/17). Виходячи з викладеного, у такій категорії справ першочергово слід встановити, про захист яких інтересів держави йдеться, якими суб`єктами вони були порушені, у чому полягало порушення та можливість таких суб`єктів задовольнити позовні вимоги. Водночас згідно з обставинами не виключається, що уповноважений орган сам є учасником спірних відносин і порушником інтересів держави, тому визначення цього органу позивачем суперечить принципу розумності. Тому статусом позивача має наділятись прокурор, а уповноважений орган - відповідача ( постанови ВПВС від 28.09.2022 у справі № 483/448/20, від 05.07.2023 у справі № 912/2797/21 , від 11.06.2024 у справі № 925/1133/18). На підставі викладеного, Відповідач -5 наголошує, що згідно норм земельного законодавства передача земельної ділянки у власність фізичних осіб здійснюється виключно на підставі рішення органу місцевого самоврядування, і таке рішення було прийняти Вчорайшинською сільською радою, тому остання мала бути відповідачем за позовом, а не позивачем, оскільки не є органом, який може здійснювати захист інтересів територіальної громади у спірних відносинах. Наведені доводи вказують на те, що позов прокурора підлягає залишенню без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України.

1.2. Прокурор, заперечуючи проти доводів Клопотання про залишення позову без розгляду від 01.04.2025, звертає увагу на помилковість доводів Відповідача -5 про те, що Вчорайшинська сільська рада не може бути позивачем за цим позовом. Так, згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним правом, яке потребує судового захисту, тоді як обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову ( постанова від 02.02.2021 у справі № 925/642/19). Згідно з ч.8 ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування" право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Воля територіальної громади як власника, може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування, які відповідають вимогам законодавства та інтересам територіальної громади. Розпорядження майном органом місцевого самоврядування не у спосіб та не у межах повноважень, передбачених законом, не може бути оцінено як вираження волі територіальної громади, тому відчужене таким чином майно підлягає поверненню на підставі статей 387-388 ЦК України ( подібну правову позицію викладено Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24.01.2024 у справі № 379/818/22). Станом на момент прийняття сесією Вчорайшинською сільською радою рішень за №№ 154-159 від 10.02.2021 спірні земельні ділянки перебували в комунальній власності Вчорайшинської ОТГ. Тому їх витребування обґрунтовано має бути здійснено на користь територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування, який є представницьким органом такої громади і здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження, визначені Конституцією та законами. Як виснувала Велика Палата Верховного Суду, факт не звернення до суду органу, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, свідчить про те, що такий орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку з цим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для звернення до суду (постанова від 15.10.2019 у справі № 903/129/18). Оскільки Вчорайшенською сільською радою не вжито жодних дій на відновлення порушеного права громади, з огляду на викладене, прокурором згідно вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" прийнято рішення про звернення до суду з цим позовом на захист інтересів держави. Посилання Відповідача -5 на правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у справах № 483/448/20, № 633/408/18, № 607/15052/16-ц недоречні, оскільки обставини цієї справи відмінні від тих справ, у яких такі висновки були сформульовані.

1.3. Процесуальна позиція Суду.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (ч. 2 ст. 162 ГПК України ( далі - Кодекс).

Суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано (п. 2 ч. 1 ст. 226 Кодексу).

Так, на прокуратуру покладено виключний перелік функцій, однією з яких є представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом ( ст. 131-1 Конституції України).

Однією з форм такого представництва є звернення прокурора до суду із позовом ( п. 1 ч. 6 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Прокурор звертається до суду з позовною заявою у визначених законом випадках. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача ( ч. ч. 3, 5 ст. 53 Кодексу).

Прокурор вправі звертатися до суду з позовними вимогами щодо захисту прав територіальної громади, оскільки її інтереси є складовою частиною інтересів держави (див. постанову КЦС ВС від 10.02.2023 у справі № 206/1198/19).

Таким чином, ГПК України та Закон України "Про прокуратуру" розрізняють два випадки, коли прокуратура діє як представник інтересів держави /територіальної громади в суді:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку позивачем є визначений у позові прокурора орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах. У другому випадку позивачем є прокурор (див. постанову ВПВС від 08.11.2023 у справі № 607/15052/16-ц, п. 8.18).

Процедура, передбачена абз. 3,4 ч.4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у першому випадку ( див. постанову ВПВС від 08.11.2023 у справі № 607/15052/16-ц (п. 8.18).

Встановлення судом відсутності підстав для представництва прокурором інтересів держави/територіальної громади в особі визначеного у позові органу, як компетентного у спірних правовідносинах після відкриття провадження у справі є підставою для застосування п.2 ч.1 ст. 226 Кодексу (залишення позову без розгляду) ( див. постанову ВПВС від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (п. 54). Вказаний правовий висновок підтримано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 11.06.2024 у справі № 925/1133/18.

У цій справі позов подано Прокурором на виконання функції щодо представництва інтересів в суді Вчорайшенської об`єднаної територіальної громади в особі Вчорайшенської сільської ради у порядку, передбаченому ст. 53 Кодексу у взаємозв`язку із положеннями ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

На виконання ч.ч. 3-5 ст. 53 Кодексу і ч.ч. 3,4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Прокурор у позовній заяві обґрунтував неналежне, на його думку, здійснення захисту інтересів територіальної громади Вчорайшенською сільською радою та, одночасно, зазначив, що саме орган місцевого самоврядування незаконно розпорядився спірними земельними ділянками шляхом їх безоплатної передачі у приватну власність Відповідачів, у зв`язку з чим, останні вибули з комунальної власності.

У Клопотанні про залишення позову без розгляду від 01.04.2025 йдеться про те, що визначений прокурором Позивач - Вчорайшенська сільська рада сама розпорядилася спірними земельними ділянками, тому не є органом, уповноваженим державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах, оскільки не може самостійно звернутися до суду з віндикаційним позовом на підставі ст. 388 ЦК України.

Суд поділяє такі доводи Відповідача -5 з таких мотивів.

Згідно з ч. 1 ст. 45 Кодексу сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Отже, позивач і відповідач не можуть збігатися, оскільки такий збіг унеможливлює наявність спору (такі висновки викладені ВПВС у постанові від 05.10.2022 справі № 922/1830/19). Верховний Суд у постановах від 18.04.2024 у справі № 914/2503/22 та від 08.05.2024 також сформулював висновки щодо неможливості збігу в одній особі позивача і відповідача у спорах за участю органів державної влади /територіальної громади.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 05.10.2022 у справі № 922/1830/19, якщо держава/територіальна громада вступає у цивільні (господарські) правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими учасниками цивільних правовідносин. Держава/територіальна громада набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції.

Повноваження органів влади/територіальної громади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави/ територіальної грормади , є законодавчо визначеними, тому Суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") самостійно перевірив доводи сторін щодо наявності/відсутності повноважень у Вчорайшенської сільської ради здійснювати у спосіб, який обрав прокурор (подання віндикаційного позову), захист законних інтересів Вчорайшенської об`єднаної територіальної громади у спірних правовідносинах (див. п.50 постанови ВПВС від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц).

Суд зауважує, що дослідження питання належності визначення особи, до повноважень якої входить звернення до суду з позовом у сфері земельних правовідносин, здійснюється шляхом аналізу обставин спору, підстав і предмета позовних вимог та застосування на підставі встановлених обставин відповідного законодавства. Тобто, саме по собі обґрунтування підстави для звернення з позовом порушення вимог Земельного кодексу України щодо порядку приватизації громадянами земель сільськогосподарського призначення та Закону України "Про фермерське господарство" щодо порядку розпорядження землями фермерського господарства, або визначення предмета позову у вигляді витребування спірних земельних ділянок на території Вчорайшенської сільської ради, не може свідчити про належність цього спору до повноважень Вчорайшенської сільської ради. Визначене питання Суд оцінив в сукупності з іншими обставинами та аспектами спору, оскільки не має універсального характеру (підходу) при застосуванні ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" у сфері земельних правовідносин.

Суд враховує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (п. 55) зазначала, що "при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК України передбачає такі правила:

- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, поданого власником (учасником, акціонером) цієї юридичної особи в її інтересах, а також позову прокурора в інтересах держави;

- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті".

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.06.2024 у справі № 925/1133/18, у якій остання не відступила від висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 26.05.2020 про те, що відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави після відкриття провадження у справі є підставою для застосування положень п. 2 ч.1 ст. 226 Кодексу (залишення позову без розгляду), виснувала наступне:

"110. У пункті 38 постанови від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17 Велика Палата Верховного Суду зауважила, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем [... ];

111. Поряд із цим таке процесуальне позиціонування прокурора не враховує, що згідно з обставинами справи не виключається, що уповноважений державою орган сам є учасником спірних відносин і порушником інтересів держави. У такому випадку визначення цього органу позивачем суперечило б принципу розумності. Отже, статусом позивача має наділятись прокурор, а уповноважений орган має бути відповідачем.

115. У разі, якщо державний орган або орган місцевою самоврядування діє або приймає рішення всупереч закону та інтересам Українського народу прокурор має право діяти на захист порушених інтересів держави шляхом подання відповідного позову до суду. В цьому випадку органи, які прийняли рішення чи вчинили дії, що, на думку прокурора, порушують інтереси держави, набувають статусу відповідача.

116. Орган державної влади (або місцевого самоврядування), який порушив права держави чи територіальної громади прийняттям незаконного рішення від імені відповідного суб`єкта права, не може (в силу відсутності повноважень на захист) та не повинен (з огляду на відсутність спору з іншим учасником цивільних правовідносин) бути позивачем за позовом прокурора, спрямованим на оскарження незаконного рішення цього ж органу та відновлення порушених прав і законних інтересів держави чи територіальної громади. В процесуальному аспекті орган, який прийняв такий акт, не має зацікавленості у задоволенні позовних вимог, відстоюючи правомірність своїх дій, що суперечить правовому статусу позивача. Водночас доведення правомірності дій, які оспорюються позивачем, забезпечується процесуальними повноваженнями відповідача.

117. При цьому фактичним позивачем за позовом, поданим в інтересах держави, є держава, а не відповідний орган або прокурор.

140. Узагальнюючи наведені у цій постанові висновки щодо застосування норм права, Велика Палата Верховного Суду висновує, що:

1) прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, якщо:

- орган є учасником спірних відносин і сам не порушує інтересів держави, але інший учасник порушує (або учасники порушують) такі інтереси;

- орган не є учасником спірних відносин, але наділений повноваженнями (компетенцією) здійснювати захист інтересів держави, якщо учасники спірних відносин порушують інтереси держави;

2) прокурор звертається до суду в інтересах держави як самостійний позивач, якщо:

- відсутній орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах;

- орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є учасником спірних відносин і сам порушує інтереси держави.

Під час розгляду справи Суд враховує останню правову позицію щодо питання застосування положень ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", яку (правову позицію) викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.06.2024 у справі № 925/1133/18.

З врахуванням викладеного, є підстави для застосування у цій справі п. 2 ч. 1 статті 226 ГПК України ( див. постанови Верховного Суду від 25.09.2024 у cправі № 922/3244/23, від 16.10.2024 у cправі № 922/813/21).

Встановивши відсутність підстав для представництва Прокурором інтересів територіальної громади в особі Вчорайшинської сільської ради після відкриття провадження у справі, Суд не вдається до розгляду по суті заявлених позовних вимог, в тому числі щодо ефективності /неефективності обраного способу захисту порушеного права тощор, оскільки здійснювати оцінку обґрунтованості позовних вимог, у тому числі ефективності обраного позивачем способу захисту порушеного права та/або інтересу, Суд має після встановлення наявності чи відсутності підстав для здійснення Прокурором представництва інтересів держави/територіальної громади , оскільки в разі відсутності таких підстав позов підлягає залишенню без розгляду (див. пункт 59 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 09.07.2024 у справі № 910/2876/17, див. постанову Верховного Суду від 06.08. 2024 у cправі № 910/2876/1.

Керуючись ст.ст. 2, 41, 53, 55, 182, 185, ч. 3 ст. 198, п. 2 ч.1 ст. 226, ч.2 ст.232, 233-235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника фізичної особи ОСОБА_5 , , адвоката Софини І.В., від 28.03.2025 ( вх. №г/с 01-44/996/25 від 01.04.2025) про залишення позову прокурора без розгляду задовольнити.

2. Залишити без розгляду по суті позов Керівника Бердичівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вчорайшенської сільської ради Бердичівського району Житомирської області до фізичних осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про витребування на користь органу місцевого значення земельних ділянок сільськогосподарського призначення для ведення фермерського господарства з приватної власності фізичних осіб площею 3,1091 га, кадастровий номер 0:03:000:0213, площею 3,1547 га, кадастровий номер 0:03:000:0212, площею 3,2203 га, кадастровий номер 0:03:000:0211, загальною площею 3,2839 га, кадастровий номер 0:03:000:0210, площею 3,6006 га, кадастровий номер 0:03:000:0215, загальною площею 3,6314 га, кадастровий номер 0:03:000:0214.

Ухвала набрала законної сили 16.04.2025 та підлягає апеляційному оскарженню.

Повний текст ухвали складено та підписано 16.04.2025.

Суддя Машевська О.П.

Друк:

1 - в справу

2-3 прок. обл., Берд. окружн. прок (через Ел. суд)

4- позивачу ОСОБА_7 с/р (через Ел. суд)

5- відповідачам - 1,2, 3, 4,6, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 Ященко З.М. - оголошення на сайті

6- відповідачу-5 Ященко Ю.А. ( через Ел.суд в ЕК адвоката Софини І.В.)

7- ПП ФГ "Ященко" (рек. з повідомл.)