ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

07 квітня 2025 року м. ХарківСправа № 922/190/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

розглянувши матеріали справи

за позовом Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (місцезнаходження: 61165, місто Харків, вулиця Космічна, будинок 21, поверх 8-9; )
до Товариство з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ" (місцезнаходження: 62420, Харківська область, Харківський район, село Веселе, вулиця Сонячна, будинок 4; ) 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 )
про припинення права власності та витребування земельної ділянки
за участю представників сторін :

позивача: Чернявський А.В.(самопредстаництво).

відповідача: не з`явився;

третьої особи: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держгеокадастру у Харківській області звернулося до Господарського суду Харківської області із позовною заявою в якій просить суд примусово припинити право власності ТОВ "Агрофірма "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ"" на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0230 шляхом витребування земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:0230 на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.01.2025 позовну заяву Головного управління Держгеокадастру у Харківській області прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/190/25. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 10 лютого 2025 року об 11:00.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.03.2025 підготовче провадження у справі № 922/190/25 закрито; справу призначено до судового розгляду по суті на "07" квітня 2025 р. о 12:20 годині.

В судовому засіданні 07.04.2025 був присутній представник позивача.

Представники відповідача та третьої особи в судове засідання 07.04.2025 не з`явилися, про причини такої неявки суд не повідомили, про дату час та місце судового засідання були повідомлені належним чином шляхом надіслання ухвали суду від 10.03.2025 до електронного кабінету відповідача та адресу реєстрації третьої особи.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення позивача, суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Тернівську сільську раду () та Липецьку сільську військову адміністрацію Харківського району Харківської області(), з огляду на наступне.

Предмет позову у даній справі становить матеріально-правова вимога про припинення права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0230 шлхом її витребування на користь держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Харківській області .

Разом з цим, Законом України від 28.04.2021 №1423-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин" Земельний кодекс України доповнено пунктом 24 у розділі X "Перехідні положення", відповідно до якого:

З дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель:

а) що використовуються органами державної влади, державними підприємствами, установами, організаціями на праві постійного користування (у тому числі земельних ділянок, що перебувають у постійному користуванні державних лісогосподарських підприємств, та земель водного фонду, що перебувають у постійному користуванні державних водогосподарських підприємств, установ, організацій, Національної академії наук України, національних галузевих академій наук);

б) оборони;

в) природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення;

г) зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи;

ґ) під будівлями, спорудами, іншими об`єктами нерухомого майна державної власності;

д) під об`єктами інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем державної власності;

є) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки.

Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Спірна земельна ділянка з кадастровим номером :02:001:0230 знаходиться поза межами населених пунктів на території Тернівської сільської ради, а тому з 27.05.2021 (дня набрання чинності Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин").

Водночас, на вказаній території відповідно до положень Закону України "Про військово-цивільні адміністарції" тимчасово здійснює повноваження Липецька сільська військова адміністрацію Харківського району Харківської області.

Статтею 1 вказаного Закону передбачено, що військово-цивільні адміністрації населених пунктів - це тимчасові державні органи, що здійснюють на територіях відповідних територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України, повноваження сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, сільських, селищних, міських голів та інші повноваження, визначені цим Законом.

Згідно з ч. 1 статті 3 цього Закону, у разі утворення військово-цивільної адміністрації населених пунктів повноваження відповідних сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, сільських, селищних, міських голів припиняються з дня призначення керівника такої військово-цивільної адміністрації. Повноваження виконавчих органів зазначених рад, апаратів цих рад та їх виконавчих комітетів, посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у таких органах та апаратах, припиняються з дня, наступного за днем прийняття рішення зазначеним керівником військово-цивільної адміністрації населених пунктів про можливість цієї військово-цивільної адміністрації здійснювати повноваження, віднесені законом до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до п. 12 ч. 1 саттті 4 Закону до поноважень військово-цивільних адміністрацій віднесено, серед іншого здійснення управління майном, яке перебуває у комунальній власності відповідної територіальної громади.

Статтею 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З наведеного бачається, що судове рішення у даній справі може безпосередньо вплинути на права та обов`язки Тернівської сільської ради () та Липецької сільської військової адміністрації Харківського району Харківської області() як уповноважених органів власника земельної ділянки, які не є учасниками справи, до позивача що, в свою чергу, відповідно до положень статті 50 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залучення їх до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

При цьому, як зазначалося судом вище, ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.03.2025 судом було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013 року, Папазова та інші проти України від 15.03.2012 року).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Частиною 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність, обов`язковість судового рішення, забезпечення права на апеляційний перегляд справи, забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами, відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Статтею 177 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання та строк підготовчого провадження.

Згідно з частиною 1 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно зі статтею 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

За змістом статті 182 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підготовче засідання проводиться з повідомленням учасників справи, а також наведено дії, які здійснює суд у підготовчому засіданні з метою забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Закриваючи підготовче провадження та призначаючи справу до судового розгляду по суті, суд мотивував тим, що судом вчинено всі необхідні процесуальні дії, передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдань підготовчого провадження у даній справі, строки підготовчого провадження у даній конкретній справі, у зв`язку з відсутністю підстав для відкладення підготовчого засідання чи оголошення в ньому перерви.

Завданнями ж розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (стаття 194 Господарського процесуального кодексу України).

Пунктами 1, 2, 4, 5 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Норми Господарського процесуального кодексу України не містять прямої вказівки на можливість суду на стадії розгляду справи по суті приймати рішення про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні та продовження підготовчого засідання. Проте при здійсненні правосуддя слід керуватись завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Скориставшись аналогією процесуального закону (суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, - частини 1, 4 статті 119 Господарського процесуального кодексу України; у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів - частина 5 статті 80 Господарського процесуального кодексу України; головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи - частина 1 статті 207 Господарського процесуального кодексу України), суд приходить до висновку, що в даному випадку, першочергово слід з`ясувати причини невчинення ним відповідних дій у строк, встановлений для цього, та визначити їх поважність або неповажність.

Згідно ч. 3 ст. 198 Господарського процесуального кодексу України головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Приймаючи рішення в цій частині, суд базується на необхідності неухильного виконання судом завдань господарського судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави, шляхом, зокрема, повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи для її правильного вирішення та створення належних умов учасникам судового процесу в реалізації ними прав.

Крім того, суд враховує правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, відповідно до якого, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Оскільки нормами ст. 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження. Крім того, ч.2 ст.50 ГПК України встановлено, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Оскільки при підготовці до розгляду справи по суті, судом було встановлено, що судове рішення у даній справі в разі задоволення позовних вимог, як підстава для державної реєстрації за позивачем права власності на спірну земельну ділянку, може безпосередньо вплинути на права та обов`язки Тернівської сільської ради () та Липецької сільської військової адміністрації Харківського району Харківської області(), як уповноважених органів власника земельної ділянки, які не є учасниками справи, зважаючи на зміст та характер спірних правовідносин у даній справі, з метою повного та всебічного розгляду справи, господарський суд дійшов висновку щодо необхідності повернення до стадії підготовчого провадження.

Керуючись ст.50, п.2 ч.2 ст.183, ст.232, 233, 234, 235, Господарського процесуального кодексу України,суд

УХВАЛИВ:

1. Повернутись до розгляду справи №922/190/25 на стадію підготовчого провадження.

2.Залучити до участі у справі № 922/190/25 в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача:

1) Тернівську сільську раду (місцезнаходження: 62421, Україна, Харківський р-н, Харківська обл., село Тернова, вулиця Світла, будинок, 347; )

2) Липецьку сільську військову адміністрацію Харківського району Харківської області (місцезнаходження: 62414 Харківська область, Харківський район, село Липці, вул. Покровська, 5; ).

3.Зобов`язати протягом двох днів з дня оголошення даної ухвали надіслати (вручити) залученим третім особам - Тернівській сільській раді та Липецькій сільській військовій адміністрації Харківського району Харківської області: Головне управління Держгеокадастру у Харківській області - копії позовної заяви з додатками, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "ТРУД.ЗЕМЛЯ.КАПІТАЛ" - копії відзиву з додатками.

4. Встановити третім особам строк для подання до суду письмових пояснень щодо позову із документами, які підтверджують надіслання (надання) таких пояснень позивачу та відповідачу - до 19.04.2025.

5. Позивачу та відповідачу надати суду докази вручення залученим до участі у справі третім особам копії позовної заяви та відзиву на позов.

6. Дану ухвалу направити залученим третім особам за адресами:

Тернівської сільської ради: 62421, Україна, Харківський р-н, Харківська обл., село Тернова, вулиця Світла, будинок, 347.

Липецької сільської військової адміністрації Харківського району Харківської області 62414 Харківська область, Харківський район, село Липці, вул. Покровська, 5.

7. Розгляд справи в підготовчому провадженні відкласти на 21.04.2025 о 12:40 годині.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 102.

8. Запропонувати учасникам справи надати суду інформацію щодо засобів зв`язку (електронна пошта, телефон, мобільний телефон, мессенджер, факс тощо).

9. З урахуванням положень статті 3 Конституції України, відповідно якої людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю - рекомендувати у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці представників учасників справи подавати до суду заяви про розгляд справи в їхній відсутності за наявними матеріалами.

10. Учасники судових засідань та інші громадяни мають право надсилати документи, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття до приміщення суду:

через особистий кабінет в системі "Електронний суд";

у разі неможливості надсилання через систему "Електронний суд" - електронною поштою на е-mail: (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом);

у разі неможливості надсилання документів в електронному вигляді - звичайною поштою на офіційну адресу суду.

11. Роз`яснити учасникам справи, що для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, доцільно зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (створити поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua та подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді по конкретній справі, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суд зазначає, що учасники справи (їх представники) мають право доступу до матеріалів даної справи в електронному вигляді в системі Електронний суд після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Роз`яснити учасникам справи також можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відповідно до статті 197 ГПК України.

Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати в електронному кабінеті в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, на сайті суду, зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.04.2025

Суддя В.В. Рильова

Справа №922/190/25