РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

11.04.2025Справа № 910/15385/24
Господарський суд міста Києва в складі головуючого судді Блажівської О.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні справу №910/15385/24

за позовом Приватного підприємства "Сучасні промислово-будівельні технології" (03148, м. Київ, вул. Тимофія Строкача, 7, кімната 140; ідентифікаційний код 39363972)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" (02152, м. Київ, бульвар Бучми Амвросія, 5/1, кв. 137; ідентифікаційний код 44622862)

про стягнення 78 075,00 грн.,

без виклику представників сторін,

ІСТОРІЯ СПРАВИ:

Стислий виклад позовних вимог.

До Господарського суду міста Києва звернулося Приватне підприємство "Сучасні промислово-будівельні технології" з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" попередньої оплати в розмірі 78 075,00 грн. за договором підряду від 24.10.2024 №24/10.

Позовні вимоги обґрунтовано наступним. Між приватним підприємством «Сучасні промислово-будівельні технології» (надалі - ПП «СПБТ», Позивач) в якості Замовника та товариством з обмеженою відповідальністю «Гідро-захист-буд» (надалі - Відповідач) в якості Підрядника було укладено Договір підряду від « 24» жовтня 2024 р. за №24/10 (надалі - Договір, Договір підряду, Договір №24/10) на виконання робіт з ремонту та відновлення сходів (69 кв.м.) та ремонту і фарбування стін (90 кв.м.) у ЗОШ № 106 у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. І. Драча, 4 (надалі - роботи). Відповідно до п. 1.2. Договору підряду, Роботи передбачені Договором, виконуються з матеріалів Відповідача. Загальна вартість робіт з матеріалами становить 338 241,00 грн., в т.ч. ПДВ в розмірі 56 373,50 грн. Пунктом 9.1. Договору врегульовано, що взаєморозрахунки за даним Договором проводяться за фактично виконані Роботи, з урахуванням усунення недоліків за рахунок Відповідача. Розрахунки Позивача з Відповідачем за роботи проводяться наступним чином: Перша передоплата становить 50% від суми, тобто 169 120,50 грн., що перераховується на користь Відповідача протягом 1 (одного) робочого дня після укладання Договору підряду. Друга оплата за роботи в суми 91 045,50 грн. здійснюється після ремонту сходів. Решта оплати, тобто остаточна оплата за ремонт в сумі 78 075,00 грн. проводиться після закінчення робіт. Як передбачено п. 10.2. Договору, Позивач повинен розглянути Акт здачі-приймання виконаних робіт протягом двох робочих днів з дати його отримання. Відповідно до рахунку-фактури №25/10 від 25.10.2024 року, на виконання пункту 9.2.1. Договору, 29.10.2024 року Позивачем було перераховано на користь Відповідача грошові кошти в розмірі 169 120,50 грн., в т.ч. ПДВ, що підтверджується платіжною інструкцією №349 від 24.10.2024 року з відміткою банку про виконання. Тобто, загальний обсяг робіт за двома специфікаціями має бути виконаний не пізніше 10.12.2024 року (з 30.10.2024 року 30 робочих днів). Роботи з ремонту та відновлення бетонного покриття сходів у ЗОШ № 106 м. Києва згідно Специфікації №1 Додатку № 1 до Договору були виконані, про що був складений акт прийняття-передачі виконаних робіт від 20.11. 2024 р. №0010/10 на суму 182 091,00 грн., в т.ч. ПДВ, та 20.11.2024 р. Позивачем було перераховано на користь Відповідача грошові кошти в розмірі 91 045,50 грн., відповідно до рахунку-фактури № 20/11 від 20.11.2024 року, що також підтверджується платіжною інструкцією №410 від 20.11.2024 року з відміткою банку про виконання. Загалом на користь Відповідача було сплачено 260 166,00 грн., в т.ч. ПДВ, з урахуванням оплати вже виконаних та прийнятих за Актом робіт на суму 182 091,00 грн, в т.ч. ПДВ, та передплати на виконання вимог пункту 9.2.1. Договору. Згодом, в порушення взятих на себе зобов`язань за Договором підряду Відповідач відмовився продовжувати роботи та виконувати свої зобов`язання за Договором, а саме: виконувати Роботи з ремонту пошкоджених стін та їх фарбування у ЗОШ № 106 м. Києва згідно Специфікації №2 Додатку № 1 до Договору. Оскільки Відповідач, порушуючи п. 1.1. Договору, відмовився від виконання своїх зобов`язань, Позивач вимушений був звернутись з Претензією. 03.12.2024 року, через порушенням Відповідачем умов Договору підряду за Специфікацією №2, та втратою інтересу Позивача до виконання Відповідачем зобов`язань за цим Договором, Позивач засобами поштового зв`язку звернувся до Відповідача з Претензією за вих. 2024/12/03-1 від « 03» грудня 2024 року, в який викладено вимогу повернути кошти, сплачені у якості передплати на виконання робіт з ремонту пошкоджених стін та їх фарбування у ЗОШ № 106 м. Києва у сумі 78 075,00 грн.. Проте, станом на дату складання позову роботи не виконані, письмова вимога про повернення авансу залишена Відповідачем без реагування та задоволення, попередню оплату роботи у загальному розмірі 78 075,00 грн. не повернуто.

Стислий виклад заперечень відповідача.

Відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву у відповідності до приписів ст. 178 ГПК України не скористався.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2024 вказану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення ухвали суду, у визначений спосіб, шляхом: подання до суду заяви із зазначення наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

18.12.2024 через систему «Електронний суд» від Приватного підприємства "Сучасні промислово-будівельні технології" надійшли докази усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.12.2024 відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику представників сторін, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов та заперечень на відповідь на відзив, позивачу визначено строк для подання відповіді на відзив.

Ухвала суду від 23.12.2024 була направлена відповідачу рекомендованим листом на адресу місцезнаходження, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 02152, м. Київ, бульвар Бучми Амвросія, 5/1, кв. 137 та отримана останнім 18.03.2025 року.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ.

24.10.2024 між Приватним підприємством "Сучасні промислово-будівельні технології" (далі - Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" (далі - Підрядник) укладено договір підряду № 24/10 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1, п. 1.2 Договору Замовник доручає, а Підрядник забезпечує відповідно до кошторису та умов Договору виконання робіт з ремонту та відновлення сходів (69м2) та ремонту і фарбування стін (90м2) у ЗОШ № 106 у м. Києві за адресою: м.Київ, вул. І. Драча, 4 (надалі за текстом - Роботи) на об`єкті, а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані Підрядником роботи в строки та на умовах, передбачених даним Договором. Роботи, передбачені даним Договором, виконуються з матеріалів Підрядника.

Згідно п. 2.1 Договору загальна вартість робіт з матеріалами становить 338 241 (триста тридцять вісім тисяч двісті сорок одна) грн., в т.ч. ПДВ - 56 373 грн. 50 коп.

Пунктом третім Договору встановлено, що роботи за даним Договором виконуються Підрядником поетапно наступним чином: Підрядник зобов`язується почати роботи на другий день після отримання передоплати на роботи згідно пункту 9.2.1, і виконати Роботи протягом 30-ти робочих днів. Виконання Робіт може бути закінчено достроково. Строки виконання Робіт переносяться на строк тривалості з наступних обставин: виникнення обставин непереборної сили; невиконання або неналежного виконання Замовником своїх зобов`язань (порушення умов фінансування чи інших умов даного Договору, що вплинули на строк виконання Робіт); в разі внесення змін до переліку робіт, строк виконання Робіт, збільшується на строк, погоджений Сторонами в додатковій угоді, яка є невід`ємною частиною даного Договору. В разі не укладення додаткової угоди строк виконання Робіт починається заново з моменту внесення змін до переліку робіт за умови згоди на це Підрядника.

Порядок розрахунків встановлено п. 9 Договору.

Так, відповідно до п. 9.1 Договору взаєморозрахунки за даним Договором проводяться за фактично виконані Роботи, з урахуванням усунення недоліків за рахунок Підрядника.

Згідно п. 9.2 Договору розрахунок за виконання Робіт Замовник проводить наступним чином:

9.2.1. Перша передоплата становить 50% від суми, а саме 169 120 (сто шістдесят дев`ять тисяч сто двадцять) грн. 50 коп., Замовник проводить Підряднику протягом 1-х робочого дня після укладення даного Договору.

9.2.2. Друга оплата за ремонт в сумі 91 045 (дев`яносто одна тисяча сорок п`ять) грн. 50 коп. проводиться після ремонту сходів.

9.2.3 Остаточна оплата за ремонт в сумі 78 075 (сімдесят вісім тисяч сімдесят п`ять) грн. 00 коп. проводиться після закінчення робіт.

Відповідно до п. 10.2, п. 10.3 Договору Замовник повинен розглянути та повернути Акт здачі-приймання виконаних Робіт протягом двох робочих днів з дати його отримання. У випадку мотивованого відмовлення Замовника від приймання Робіт внаслідок наявності недоліків, або дефектів в Роботі, Сторонами складається двосторонній Акт з переліком необхідних доопрацювань і термінів їх виконання. Замовник зобов`язаний надати Підряднику мотивоване відмовлення від підпису Акту здачі-приймання виконаних Робіт в строк не пізніше двох робочих днів дати отримання Замовником вказаного акту. В разі прострочення Замовником строків підписання вказаних документів та повернення їх Підряднику, Підрядник має право в односторонньому порядку * підписати Акти здачі-приймання виконаних Робіт. В цьому разі ці Акти здачі-приймання виконаних Робіт є доказом виконання Підрядником своїх зобов`язань та повинні бути оплачені Замовником.

Даний Договір складено українською мовою в двох примірниках - по одному для кожної із Сторін (п. 16 Договору).

До вказаного Договору сторонами підписано Специфікацію № 1 «Виконання робіт з ремонту та відновлення бетонного покриття сходів у ЗОШ № 106 м. Києва (69м.п.)» згідно якої вартість робіт становить 55 200, 00 грн.; вартість матеріалів 126 891, 00 грн. та Специфікацію № 2 «Виконання робіт з ремонту пошкоджених стін та їх фарбування з ЗОШ №106 м. Києва (90м.п.) згідно якої вартість робіт становить 72 000,00 грн.; вартість матеріалів 84 150, 00 грн.

25.10.2024 Товариством з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" складено рахунок-фактури №25/10 на суму 169 120, 50 грн. (оплата за виконання робіт з ремонту та відновлення сходів (69м2) та ремонту фарбування стін (90 м2) у ЗОШ № 106 у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. І. Драча, 4)

На виконання умов п. 9.2.1 Договору та рахунку фактури №25/10 від 25.10.2024 Приватним підприємством "Сучасні промислово-будівельні технології" на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" сплачено кошти в розмірі 169 120, 50 грн. (платіжна інструкція № 349 від 29.10.2024).

Роботи з ремонту та відновлення бетонного покриття сходів у ЗОШ № 106 м. Києва згідно Специфікації №1 Додатку № 1 до Договору були виконані, про що був складений акт прийняття-передачі виконаних робіт від 20.11.2024 №0010/10 на суму 182 091,00 грн.

20.10.2024 Товариством з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" складено рахунок-фактури №20/11 на суму 91 045, 50 грн. (оплата за виконання робіт з ремонту та відновлення сходів (69м2) та ремонту фарбування стін (90 м2) у ЗОШ № 106 у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. І. Драча, 4).

На виконання рахунку фактури №20/11 від 20.11.2024 Приватним підприємством "Сучасні промислово-будівельні технології" на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" сплачено кошти в розмірі 91 045, 50 грн. (платіжна інструкція № 410 від 20.11.2024).

Як зазначає позивач у позовній заяві, згодом, в порушення взятих на себе зобов`язань за Договором підряду Відповідач відмовився продовжувати роботи та виконувати свої зобов`язання за Договором, а саме: виконувати Роботи з ремонту пошкоджених стін та їх фарбування у ЗОШ № 106 м. Києва згідно Специфікації №2 Додатку № 1 до Договору.

03.12.2024 Приватним підприємством "Сучасні промислово-будівельні технології" на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" надіслано претензію № 2024/12/03-1, в якій від останнього вимагалося негайно повернути кошти сплачені у якості передплати на виконання робіт з ремонту пошкоджених стін та їх фарбування у ЗОШ № 106 м. Києва. Сума коштів що підлягають поверненню становить - 78 075,00 грн.

Дана претензія була надіслана на адресу відповідача 03.12.2024 засобами поштового зв`язку, про що свідчить копія фіскального чеку Укрпошти від 03.12.2024, трекер 715.

Дана претензія відповідачем залишена без відповіді

Згідно Акту звірки взаємних розрахунків за період з 01.10.2024 по 25.11.2024, за Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" рахується заборгованість перед Приватним підприємством "Сучасні промислово-будівельні технології" у розмірі 78 075, 00 грн.

Позивач, зазначає, що станом на дату складання позову (12.12.2024) роботи не виконані, письмова вимога про повернення авансу залишена відповідачем без реагування та задоволення, попередню оплату роботи у загальному розмірі 78 075,00 грн. не повернуто.

За частиною 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Аналогічна норма міститься у частині 9 статті 165 ГПК України.

Оскільки відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами у відповідності до приписів частини 9 статті 165 та частини 2 статті 178 ГПК України.

При розгляді справи судом враховано частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка визначає право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року в справі "Смірнова проти України").

Відповідно до листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України від 25.01.2006 року № 1-5/45 в цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Частиною 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення (частина 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Судом під час розгляду справи по суті було досліджено докази, якими позивач обґрунтовував свої доводи, а саме копії: Договору підряду №24/10 від 24.10.2024 року з Додатком; Рахунку-фактури №25/10 від 25.10.2024 року; Рахунку-фактури №20/11 від 20.11.2024 року; платіжної інструкції №349 від 29.10.2024 року; платіжної інструкції №410 від 20.11.2024 року; Акту про прийняття-передачу виконаних робіт №0010/10 від 20.11.2024 року; Претензії за вих. №2024/12/03-1 від 13.12.2024 року з доказами відправки; виписки з ЄДР щодо ПП «СПБТ».

Відповідно до частин першої та другої статті 509 Цивільного кодекс України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

За змістом пункту 1 частини другої статті 11 Цивільного кодексу України договори та інші правочини є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 6 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших акті цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 Цивільного кодексу України).

Як правильно встановили суди попередніх інстанцій укладений між сторонами у справі договір за своєю правовою природою є договором підряду.

Відповідно до частини першої статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

За договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх (частина перша статті 875 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Поняття "строк виконання зобов`язання", "термін виконання зобов`язання" визначені у статті 530 Цивільного кодексу України, відповідно до якої якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі № 910/9072/17 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22 червня 2023 року у справі № 925/1238/22.

Матеріалами справи встановлено, що п. 3 Договору встановлено, що роботи за даним Договором виконуються Підрядником поетапно наступним чином: Підрядник зобов`язується почати роботи на другий день після отримання передоплати на роботи згідно пункту 9.2.1, і виконати Роботи протягом 30-ти робочих днів.

Строки виконання Робіт переносяться на строк тривалості з наступних обставин:

- виникнення обставин непереборної сили;

- невиконання або неналежного виконання Замовником своїх зобов`язань (порушення умов фінансування чи інших умов даного Договору, що вплинули на строк виконання Робіт);

- в разі внесення змін до переліку робіт, строк виконання Робіт, збільшується на строк, погоджений Сторонами в додатковій угоді, яка є невід`ємною частиною даного Договору.

У той же час, згідно п. 9.2 Договору розрахунок за виконання Робіт Замовник проводить наступним чином:

9.2.1. Перша передоплата становить 50% від суми, а саме 169 120 (сто шістдесят дев`ять тисяч сто двадцять) грн. 50 коп., Замовник проводить Підряднику протягом 1-х робочого дня після укладення даного Договору.

9.2.2. Друга оплата за ремонт в сумі 91 045 (дев`яносто одна тисяча сорок п`ять) грн. 50 коп. проводиться після ремонту сходів.

9.2.3 Остаточна оплата за ремонт в сумі 78 075 (сімдесят вісім тисяч сімдесят п`ять) грн. 00 коп. проводиться після закінчення робіт.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було здійснено наступні оплати:

- 29.10.2024 згідно платіжної інструкції № 349 сплачено 169 120, 50 грн. на виконання умов п. 9.2.1 Договору та рахунку фактури №25/10 від 25.10.2024;

- 20.11.2024 згідно платіжної інструкції № 410 сплачено 91 045, 50 грн. на виконання умов п. 9.2.2 Договору та рахунку фактури №20/11 від 20.11.2024.

Тобто, Позивачем було сплачено на рахунок відповідача 260 166, 00 грн.

При цьому, матеріали справи містять Акт № 0010/10 про приймання-передачу виконання робіт від 20.11.2024. Даний акт підписано уповноваженими сторонами Замовника та Підрядника та скріплено їх печатками. Відповідно до даного Акту Підрядником (відповідачем) виконано з ремонту та відновлення бетонного покриття сходів у ЗОШ № 106 м. Києва (69м.п.)» на суму 182 091, 50 грн.

Позивач звертаючись з даним позовом до господарського суду міста Києва, зазначає, що в порушення взятих на себе зобов`язань за Договором підряду Відповідач відмовився продовжувати роботи та виконувати свої зобов`язання за Договором, а саме: виконувати Роботи з ремонту пошкоджених стін та їх фарбування у ЗОШ № 106 м. Києва згідно Специфікації №2 Додатку № 1 до Договору.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач просить суд стягнути з відповідача різницю між сплаченою сумою попередньої оплати 260 166, 00 грн та фактично виконаними позивачем роботами на суму 182 091, 50 грн, що становить 78 075,00 грн.

Як встановлено ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Позивач засобами поштового зв`язку звернувся до відповідача з Претензією за вих. 2024/12/03-1 від « 03.12.2024 року, в який викладено вимогу повернути кошти, сплачені у якості передплати на виконання робіт з ремонту пошкоджених стін та їх фарбування у ЗОШ № 106 м. Києва у сумі 78 075,00 грн. Проте, письмова вимога про повернення авансу залишена відповідачем без реагування та задоволення, попередню оплату роботи у загальному розмірі 78 075,00 грн. не повернуто.

Згідно зі ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Частиною 1 ст. 614 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до ч. 2 ст. 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до ч. 1 ст. 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Згідно з ч. 1 ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Стаття 846 Цивільного кодексу України визначає, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Натомість у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази виконання відповідачем робіт і відповідач таких доказів суду не надав.

У статті 849 Цивільного кодексу України передбачено права замовника під час виконання роботи.

Згідно з частиною 1 зазначеної норми замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Відповідно до частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника (частина 3 статті 849 Цивільного кодексу України).

За змістом частини 4 статті 849 цього Кодексу замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Отже, у статті 849 Цивільного кодексу України передбачено три окремі (самостійні) підстави для відмови замовника від договору підряду, а саме: - підрядник несвоєчасно розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим (частина 2); - очевидність для замовника невиконання роботи належним чином та невиконання підрядником у визначений замовником строк вимоги про усунення недоліків (частина 3); - відмова замовника від договору до закінчення робіт з виплатою підрядникові плати за виконану частину робіт та відшкодуванням збитків, завданих розірванням договору (частина 4).

Відповідно, правові наслідки відмови замовника від договору підряду на підставі статті 849 Цивільного кодексу України є різними.

Однак, позивачем не надано доказів, які б свідчили про реалізацію його права як замовника у порядку ст.849 Цивільного кодексу України.

Претензії позивача не містять відмови від договору та містять лише вимогу повернути частину попередньої оплати у сумі 78 075, 00 грн.

Разом з тим, Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 15 лютого 2019 року у справі №910/21154/17 зроблено правовий висновок, згідно із яким КГС ВС зазначив за можливе застосування до спірних правових відносин положень частини 4 статті 849 ЦК України в сукупності з приписами статті 1212 ЦК України.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду вказав, що відповідно до частини 2 статті 570 ЦК України, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона є авансом. Однак, з припиненням дії договору підряду така грошова сума втрачає ознаки авансу та стає майном (грошовими коштами), набутими підрядником без достатньої правової підстави. Відповідно до частини 1 статті 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Відтак, зазначена норма застосовується за наявності сукупності таких умов: набуття (збереження) майна (майном також є грошові кошти) однією особою за рахунок іншої; відсутність для цього підстав; або коли така підстава згодом відпала. Випадок, коли зобов`язання було припинено на вимогу однієї із сторін відповідно до закону чи умов договору належить до таких підстав.

У контексті наведеного, суд зазначає, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") неправильна юридична кваліфікація позивачем і відповідачами спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц, від 04 грудня 2019 року у справі №917/1739/17).

У постановах Велика Палата Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №917/1739/17 (провадження № 12-161гс19), від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) та від 08.06.2021 у справі № 662/397/15-ц (провадження № 14-20цс21) дійшла висновку, що посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені в позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог. У зв`язку із цим суд, з`ясувавши при розгляді справи, що позивач послався не на ті норми, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує в рішенні саме такі норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини.

Отже, саме суд має обов`язок здійснити юридичну кваліфікацію відносин сторін, виходячи зі встановлених під час розгляду справи фактів, і визначити, який припис треба застосувати для вирішення спору. Самостійне застосування судом для ухвалення рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є спірні відносини, не є зміною підстави позову (обставин, якими обґрунтований позов) та обраного позивачем способу захисту (предмета позову).

Як зазначено судом вище, частиною 2 статті 849 Цивільного кодексу України визначено, що якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

Згідно з частиною 2 статті 22 Цивільного кодексу України, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Зазначена норма кореспондує положенням статті 224 Господарського кодексу України, відповідно до якої учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Тобто, положеннями частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України законодавцем визначено більш широке поняття збитків при їх відшкодуванні за наслідками порушення умов договору підряду, де відшкодуванню підлягають і витрати зроблені замовником на виконання договірних зобов`язань.

Водночас нормами глави 83 Цивільного кодексу України урегульовано питання повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні, навіть тоді коли правова підстава, на якій набуте майно, згодом відпала.

Так, частина перша статті 1212 Цивільного кодексу України передбачає, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Частиною другою статті 1212 Цивільного кодексу України встановлено, що положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Положення глави 83 Цивільного кодексу України, предметом регулювання якої є відносини, що виникають у зв`язку із безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права, застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій набуто майно, згодом відпала.

Ураховуючи відсутність доказів належного виконання відповідачем договірних зобов`язань із виконання робіт за договором, який припинив свою дію внаслідок закінчення строку на який його було укладено, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог про стягнення суми попередньої оплати у розмірі 66 707, 86 грн відповідно до статей 849 і 1212 Цивільного кодексу України у їх сукупності.

Близьких за змістом правових висновків щодо застосування положень статті 849 ЦК України та можливість стягнення з підрядника на користь замовника коштів внесеної передоплати після припинення дії договору підряду дійшов Верховний Суд у постановах від 11.11.2018 у справі №910/13332/17, від 14.06.2018 у справі №912/2709/17, від 15.02.2019 у справі №910/21154/17, від 25.02.2021 у справі №904/7804/16.

Суд зазначає, що відповідачем не надано до суду жодних доказів на спростування своєї вини в невиконанні зобов`язання щодо повернення позивачеві перерахованих коштів.

За змістом ст. 13 Господарського процесуального кодексу України встановлений такий принцип господарського судочинства як змагальність сторін, згідно з яким судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

За приписом ст. 76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Тобто, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності своєї правової позиції. Викладене вимагає від сторін ініціативи та активності в реалізації їхніх процесуальних прав.

Таким чином, при зверненні до суду з відповідними вимогами саме позивач має довести наявність відповідного права, за захистом якого він звернувся до суду, та, відповідно, порушення такого права відповідачем внаслідок невиконання свого зобов`язання

В силу ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

З урахуванням вищевикладеного в сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір у розмірі 3028, 00 грн. покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 237-238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Приватного підприємства "Сучасні промислово-будівельні технології" задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" (02152, м. Київ, бульвар Бучми Амвросія, 5/1, кв. 137; ідентифікаційний код 44622862) на користь Приватного підприємства "Сучасні промислово-будівельні технології" (03148, м. Київ, вул. Тимофія Строкача, 7, кімната 140; ідентифікаційний код 39363972) кошти розмірі 78 075,00 грн. (сімдесят вісім тисяч сімдесят п`ять гривень 00 коп.).

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідро-Захист-Буд" (02152, м. Київ, бульвар Бучми Амвросія, 5/1, кв. 137; ідентифікаційний код 44622862) на користь Приватного підприємства "Сучасні промислово-будівельні технології" (03148, м. Київ, вул. Тимофія Строкача, 7, кімната 140; ідентифікаційний код 39363972) витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп.

4. Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА