УХВАЛА

м. Київ

08.04.2025Справа № 910/413/25
За позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця»

про стягнення 42 898 339, 37 грн

Суддя Карабань Я.А.

Секретар судових засідань Севериненко К.Р.

Представники учасників справи:

від позивача: Бондар-Дякуновська О.Г.;

від відповідача: Мороз Н.В.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» (надалі - відповідач) про стягнення суми грошових коштів у розмірі 42 898 339,37 грн, з яких: 27 516 574,32 грн безпідставно збережені грошові кошти пайової участі, 12 905 273,36 грн інфляційні втрати та 2 476 491,69 грн 3% річних.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2025 дану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

21.01.2024 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.01.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в справі № 910/413/25. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 26.02.2025.

11.02.2025 від представника відповідача надійшов відзив на позов.

12.02.2025 від представника позивача надійшла відповідь на відзив.

17.02.2025 від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

20.02.2025 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження в даній справі до справи № 320/14125/24.

25.02.2025 від представника позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог, в якій позивач просив суд зменшити розмір позовних вимог та стягнути з відповідача суму грошових коштів у загальному розмірі 42 633 845, 60 грн, з яких: 26 983 446, 55 грн безпідставно збережені грошові кошти пайової участі, 13 221 888, 81 грн інфляційні втрати та 2 428 510, 19 грн 3% річних.

26.02.2025 від представника позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача про зупинення провадження в даній справі до справи № 320/14125/24.

У підготовче засідання 26.02.2025 з`явились представники сторін. Суд, з урахуванням думки представника позивача, протокольною ухвалою відмовив у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження в даній справі до справи № 320/14125/24, з огляду на його необґрунтованість. Також суд протокольною ухвалою продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів. Крім цього, суд запропонував сторонам надати пояснення щодо призначення в справі будівельно-технічної експертизи та з рекомендованим переліком питань.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.02.2025 відкладено підготовче засідання на 08.04.2025.

07.04.2025 від представника відповідача надійшли пояснення щодо призначення в справі будівельно-технічної експертизи, з рекомендованим переліком питань.

08.04.2025 від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів та про поновлення строку на їх подання.

У підготовче засідання 08.04.2025 з`явились представники сторін. Суд, з урахуванням думки представників сторін, протокольною ухвалою прийняв до розгляду заяву позивача від 25.02.2025 про зменшення позовних вимог та подальший розгляд справи постановив здійснювати з її урахуванням. Крім цього, протокольною ухвалою суд задовольнив клопотання представника відповідача про поновлення строку на подання доказів та долучив подані документи до матеріалів справи.

Також у підготовчому засіданні судом постановлено на обговорення питання щодо призначення в даній справі будівельно-технічної експертизи, проти призначення якої представник позивача заперечувала, тоді як представник позивача підтримала проведення зазначеної експертизи та вказала, що відповідач оплатить її вартість.

Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність призначення в даній справі судової будівельно-технічної експертизи, в зв`язку з тим, що під час розгляду справи виникла необхідність в дослідженні питань, що потребують спеціальних знань.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про судову експертизу" судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України. Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (ч. 3 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України).

Суд зазначає, що відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Згідно зі ст. 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ст.104 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Як убачається з матеріалів справи, Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (позивачем), зокрема, заявлено вимогу про стягнення з Державного підприємства «Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат «Пуща-Водиця» (відповідача) пайового внеску на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

Згідно наведених позивачем обставин, підставою позовної вимоги є те, що відповідач на підставі дозволу на виконання будівельних робіт №ІУ 59 від 24.09.2015 збудував та 11.01.2022 увів в експлуатацію об`єкт будівництва - «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)», без сплати пайової участі.

За доводами позивача, відповідач не звернувся до нього із заявою про визначення розміру пайової участі щодо вказаного об`єкту будівництва протягом 10 робочих днів після 01.01.2020 та до введення його в експлуатацію, договір про пайову участь не уклав, кошти пайової участі у створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва не перерахував.

На думку позивача, оскільки такий обов`язок виник у відповідача і ним він не виконаний, а з 01.01.2021 він законодавчо скасований, позивач вважає, що наявні правові підстави для стягнення з відповідача коштів пайової участі у вигляді безпідставно збережених коштів на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України.

Також позивач вказує на те, що ним відповідно до пункту 3.3 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 (у редакції рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033) (надалі - Порядок) здійснено розрахунок розміру пайової участі відповідача за формулою, наведеною в підпункті 6.4.2. пункту 6.4 розділу VI Порядку, який становить 26 983 446, 55 грн та які, згідно заяви про зменшення позовних вимог, є предметом стягнення.

Здійснюючи вказаний розрахунок, позивач посилаючись на дані Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва застосував у відповідній формулі для визначення розміру пайової участі загальну площу усіх житлових та нежитлових будівель і споруд.

Разом з цим, відповідач заперечує можливість застосування загальної площі усіх житлових та нежитлових будівель і споруд, на яку має нараховуватись згідно Порядку розмір пайової участі у розвиток інфраструктури міста, оскільки до неї включено також загальну площу об`єктів, при спорудженні яких замовники будівництва та /або реконструкції на території міста Києва до пайової участі за цим же Порядком не залучаються, а саме: технічні приміщення, паркінг, об`єкти інженерної інфраструктури, які та їх площа позивачем при здійсненні вказаного розрахунку не визначені.

Так, Порядок визначає механізм залучення, розрахунку розмірів і використання коштів пайової участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва (далі - пайова участь) та оформлення договорів пайової участі у зв`язку зі здійсненням або намірами на здійснення будівництва (в тому числі, нового будівництва та реконструкції) об`єктів (в тому числі, будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин) незалежно від їх форми власності (частина 1 розділу І Порядку).

Відповідно до пункту 3.1 - 3.2 розділу ІІІ Порядку пайова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва. Пайова участь включає в себе відшкодування витрат міського бюджету на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у зв`язку з реалізацією замовником проєкту нового будівництва або реконструкції об`єктів (будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин) незалежно від їх форм власності на території міста Києва.

Згідно із абзацами 2 та 3 пункту 4.1 Порядку, замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва/реконструкції об`єкта звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва. Замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва/ реконструкції об`єкта звернутися до Департаменту із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва.

Відповідно до п.4.2. Порядку до пайової участі у розвитку інфраструктури не залучаються замовники у разі нового будівництва та/або реконструкції на території міста Києва:

- об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування в частині, що фінансується за рахунок коштів державного або місцевого бюджетів;

- будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення (вид таких будівель визначається відповідно до Державного класифікатора будівель і споруд на рівні підкласу);

- об`єктів в частині площ приміщень (в тому числі, вбудованих та прибудованих в житлових будинках) закладів дошкільної освіти, споруджених у відповідності до вимог ДБН Б.2.2.-12:2018 (функціональне призначення таких приміщень підтверджується відповідно до даних технічної інвентаризації);

- об`єктів будівництва, за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури (дошкільні навчальні заклади, загальноосвітні навчальні заклади) в разі, якщо спорудження таких об`єктів соціальної інфраструктури здійснюється відповідно до цільового призначення земельної ділянки, після передачі останніх до комунальної власності територіальної громади міста Києва, при цьому вартість будівництва об`єктів соціальної інфраструктури повинна дорівнювати або перевищувати розмір пайової участі за об`єктом;

- будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла в частині таких площ;

- індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках;

- об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів у встановленому порядку;

- об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру;

- об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу), технічних приміщень;

- об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків;

- будівель, споруд, їх комплексів або частин представництв іноземних держав відповідно до Віденської конвенції про дипломатичні зносини;

- паркінгів;

- будівлі для культової та релігійної діяльності (згідно з державним класифікатором будівель та споруд підклас 1272.1 "церкви, собори, костьоли, мечеті, синагоги тощо");

- об`єктів, які належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства (вид таких будівель визначається відповідно до Державного класифікатора будівель і споруд на рівні підкласу);

- об`єктів, які належать до будівель промислових (вид таких будівель визначається відповідно до Державного класифікатора будівель і споруд на рівні підкласу);

- об`єктів, які належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції) (вид таких будівель визначається відповідно до Державного класифікатора будівель і споруд на рівні підкласу).

Згідно з підпунктом 5.1.1. пункту 5.1. Порядку, підставою для розрахунку розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є звернення замовника до Департаменту про укладення договору про пайову участь. Таке звернення подається щодо кожного об`єкта будівництва окремо.

Суд зазначає, що встановлення приналежності спірного майна до тих чи інших видів об`єктів потребує спеціальних знань у галузі будівництва, оскільки вирішення зазначеного питання лише на підставі тлумачень відповідних будівельних стандартів, норм законодавства у сфері будівництва є неможливим, так як потребує застосування відповідних методів та методик будівельно-технічних досліджень й не може бути зроблено господарським судом самостійно без проведення судової експертизи.

Отже, в межах розгляду даної справи підлягає з`ясуванню питання щодо площі в об`єкті будівництва «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)», на яку має нараховуватись пайова участь у розвитку інфраструктури міста, з урахуванням приміщень, які не залучаються до пайової участі у розвитку інфраструктури на підставі п. 4.2 Порядку.

Водночас, жодною зі сторін спору не наданий висновок експерта з зазначеного вище питання.

Оскільки для аналізу та встановлення розміру пайової участі у розвитку інфраструктури, а саме: визначення чи належать певні приміщення до відповідних категорій, визначених п. 4.2 Порядку, необхідним є застосування відповідних методів та методик будівельно-технічних досліджень, що не може бути зроблено господарським судом самостійно без залучення відповідних фахівців, оскільки такі дослідження включають, зокрема, безпосередню перевірку приміщень на відповідність ДБН та документам технічної інвентаризації, суд дійшов висновку, що для роз`яснення питань, які виникли при вирішенні даного спору, необхідні спеціальні знання й без проведення судової експертизи неможливо вирішити даний спір по суті.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (заява №61679/00) зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним з засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Проведення судової експертизи доручається державним спеціалізованим установам чи безпосередньо особам, які відповідають вимогам, встановленим Законом України "Про судову експертизу".

Експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування згідно з Переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, наведеним у додатку 1 до цієї Інструкції. (п.1.6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 № 53/5)

На підставі зазначеного вище, з метою встановлення правомірності заявлених позовних вимог, всебічного, повного та об`єктивного розгляду спору й вирішення питань, що потребують спеціальних знань, з урахуванням того, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання в сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, з метою встановлення правомірності заявлених позовних вимог, всебічного, повного та об`єктивного розгляду спору, суд дійшов висновку про призначення в справі №910/413/25 судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

За змістом п. 23 постанови №4 від 23.03.2012 Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення судової експертизи. Тому в зазначеній ухвалі суд вправі зобов`язати відповідну сторону перерахувати, в тому числі шляхом здійснення попередньої оплати, суму витрат на проведення експертизи на рахунок експертної установи.

Так, оскільки відповідач вказує на невідповідність розрахунку позивача, а також представник останнього в засіданні підтвердила можливість оплати відповідачем судової експертизи, суд дійшов висновку, що саме останній, є заінтересованою особою, яка має нести витрати, пов`язані з проведенням експертизи.

В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків (ч.5 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

З огляду на те, що підпунктом 1.13 пункту 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень передбачено, що строк проведення експертизи встановлюється залежно від складності дослідження з урахуванням експертного навантаження фахівців керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) у межах: понад 90 календарних днів - якщо експертиза, зокрема, є особливо складною чи багатооб`єктною, потребує вирішення питань, які потребують декількох досліджень, чи є комплексною, з урахуванням встановлених Господарським процесуальним кодексом України строків розгляду спору та з метою недопущення їх порушення, суд вважає за необхідне зупинити провадження в справі № №910/413/25 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, суд зазначає, що зупинення провадження у справі з метою повноти та всебічності встановлення обставин справи спрямовано саме на дотримання положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на справедливий суд), а не на затягування судового процесу в зв`язку з призначенням експертизи.

Керуючись ст. 99, 100, 228, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Призначити в справі №910/413/25 судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, місто Київ, Солом`янський район, вулиця Бродських Сім`ї, будинок 6), на вирішення якої поставити наступні питання:

1) Яка загальна площа збудованих об`єктів та площа кожного об`єкта окремо в об`єкті будівництва «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)» ?

2) Яка загальна площа об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу) в об`єкті будівництва «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)» ?

3) Яка загальна площа технічних приміщень в об`єкті будівництва «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)» ?

4) Яка загальна площа паркінгу в об`єкті будівництва «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)»?

5) Чи відносяться вбудовані, вбудовано-прибудовані, прибудовані приміщення, зал газової котельні, насосна, телекомунікаційна, індивідульний тепловий пункт, тамбур, санвузол, комора, електрощитова, сходова клітина, ліфтовий хол, сміттєзбірник, коридори, збудовані в об`єкті будівництва «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)» до об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу) та технічних приміщень? Яка загальна площа таких приміщень?

6) Які приміщення на об`єкті будівництва «Будівництво мікрорайонів І, ІІ, І п. к. ІІІ, І п. к. VI у багатофункціональному житловому районі на вул. Маршала Гречка та просп. Правди (просп. Правди навпроти перетину з проспектом Василя Порика) у Подільському районі міста Києва» (І мікрорайон, 8 черга: 1 п.к. - Житловий будинок № 8.1 (за ГП); 2 п.к. - Житловий будинок із прибудованими приміщеннями № 8.2 (за ГП), Прибудовані приміщення № 8.2.1 (за ГП), 3 п.к. - Житловий будинок № 8.3 (за ГП), Офісний центр із вбудованим паркінгом і ТП № 8.4 (за ГП)», відносяться до об`єктів, що визначені в п.4.2 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 №411/1415 (у редакції рішення Київської міської ради 19.12.2019 №460/8033) та яка їх загальна площа?

2. Відповідно до статті 14 Закону України "Про судову експертизу" попередити експертів, які будуть здійснювати судову експертизу, про кримінальну відповідальність за статями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

3. Ухвалу та матеріали справи №910/413/25 надіслати Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

4. Організацію забезпечення проведення експертизи (витрати по проведенню експертизи та інші) покласти на відповідача.

5. Зобов`язати відповідача здійснити попередню оплату експертизи відповідно до виставленого експертною установою рахунку, докази чого надати у судове засідання, що буде призначене після проведення експертизи.

6. У разі необхідності та великим експертним навантаженням суд надає свою згоду на проведення експертизи в термін понад 3 місяці.

7. Провадження в справі №910/413/25 на час проведення судової експертизи та отримання висновку експерта зупинити.

8. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Повна ухвала складена та підписана 11.04.2025.

Суддя Я.А.Карабань