ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.04.2025 м. Івано-ФранківськСправа № 909/1103/23

Господарський суд Івано-Франківської області у складі:

судді Рочняк О. В.

секретар судового засідання Михайлюк А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз"

вул. Ленкавського, 20, м. Івано-Франківськ, 76010

до відповідача: ОСОБА_1

АДРЕСА_1

про стягнення 11 180 200 грн збитків

за участю представників сторін:

від позивача: Попович Василь Васильович;

від відповідача: Чишинська Анна Володимирівна

ВСТАНОВИВ: Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" звернулося до Господарського суду Івано-Франківської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 11 180 200 грн збитків.

Відповідно до ухвали Господарського суду Івано-Франківської області від 02.01.2024, суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; постановив розглядати справу за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначив на 31.01.2024; встановив сторонам строк для надання відзиву, відповіді на відзив та заперечення.

24.01.2024 до відділу документального забезпечення, канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву від 23.01.2024 (вх.№1323/24).

30.01.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив від 30.01.2024 (вх.№1660/24).

31.01.2024 до суду електронною поштою з КЕП від відповідача надійшло клопотання від 23.01.2024 (вх.№1672/24) про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з хворобою відповідача.

В підготовчому засіданні 31.01.2024 суд задовольнив клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання та відклав підготовче засідання на 21.02.2024, про що постановив протокольну ухвалу.

13.02.2024 до відділу документального забезпечення, канцелярії суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив від 12.02.2024 (вх.№2453/24).

21.02.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання від 19.02.2024 (вх.№1587/24) про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на іншу дату та час.

В судовому засіданні 21.02.2024 суд задовольнив клопотання позивача, постановив протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на 13.03.2024.

В підготовчому засіданні 13.03.2024 суд задовольнив усне клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи та оголосив перерву в судовому засіданні до 01.04.2024.

За наслідками підготовчого засідання 01.04.2024 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 08.05.2024, про що постановив ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання.

В судове засідання 08.05.2024 представники сторін не з`явилися, у зв`язку з чим суд відклав розгляд справи по суті на 05.06.2024, про що сторони повідомлені ухвалою повідомленням від 08.05.2024.

В судовому засіданні 05.06.2024 представники сторін просили відкласти розгляд справи по суті, подали суду клопотання від 05.06.2024 (вх.№9273/24) про розгляд справи №909/1103/23 в більш тривалий термін, ніж це передбачено нормами ГПК України, у зв`язку з розглядом аналогічної справи в суді апеляційної інстанції. Суд задовольнив клопотання сторін про відкладення розгляду справи та відклав розгляд справи по суті на 23.07.2024, про що представники сторін повідомлені під розписку.

23.07.2024 суд задовольнив клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та відклав розгляду справи по суті на 15.08.2024, про що сторони повідомлені під розписку.

У зв`язку з неявкою представників сторін в судове засідання 15.08.2024 суд відклав розгляд справи по суті на 27.08.2024, про що сторони повідомлені ухвалою повідомленням від 15.08.2024.

В судовому засіданні 27.08.2024 суд заслухав вступні слова сторін та оголосив перерву в судовому засіданні до 23.10.2024.

22.10.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові пояснення від 22.10.2024 (вх.№16438/24).

23.10.2024 на електронну пошту Господарського суду Івано-Франківської області від представника відповідача надійшло клопотання від 22.10.2024 (вх.№9244/24) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого провадження та залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Відповідно до ухвали Господарського суду Івано-Франківської області від 23.10.2024, суд залишив без розгляду клопотання представника ОСОБА_1 від 22.10.2024 (вх.№9244/24 від 23.10.2024) про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача у справі №909/1103/23.

В судовому засіданні 23.10.2024 суд задовольнив клопотання представника відповідача та оголосив перерву в судовому засіданні до 07.11.2024.

07.11.2024 на електронну пошту Господарського суду Івано-Франківської області від представника відповідача надійшли клопотання (вх.№17408/24) та (вх.№9762/24) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого провадження, визнання поважними причин неподання доказів у встановлений законом строк (заяви свідка ОСОБА_7 ) та клопотання про допит свідка ( ОСОБА_5 ), приєднання до матеріалів справи доказів (заяви свідка ОСОБА_7 ) та виклик для допиту в судовому засіданні ОСОБА_5 .

В судовому засіданні 07.11.2024 представник відповідача вищевказані клопотання підтримав. Представник позивача проти заявлених клопотань заперечив, вказуючи на те, що вони подані з порушенням процесуального строку на стадії розгляду справи по суті. Також щодо заяви свідка ОСОБА_7 зазначив, що Верховним судом в аналогічній справі №911/3853/23 у постанові від 11.09.2024 вже висловлено позицію щодо заяви свідка ОСОБА_7 .

За наслідками розгляду клопотань відповідача (вх.№17408/24) та (вх.№9762/24) суд, на підставі ч.2 ст.207 ГПК України, залишив їх без розгляду, як таких, що без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні, оскільки відповідачем не доведено суду, що він не міг їх подати у встановлений строк. При цьому, зазначив, що клопотання про виклик свідка ОСОБА_5 подано з порушенням ст.ст.88, 89 ГПК України (в матеріалах справи відсутня заява свідка).

Також в судовому засіданні 07.11.2024 суд задовольнив клопотання представника відповідача про оголошення перерви у зв`язку з поданням ним апеляційної скарги на ухвалу суду від 23.10.2024 та оголосив перерву до 14.11.2024.

14.11.2024 представники сторін в судове засідання не з`явилися; суд відклав розгляд справи на 21.11.2024.

Відповідно до ухвали Господарського суду Івано-Франківської області від 21.11.2024, суд зупинив провадження у справі №909/1103/23 до перегляду Західним апеляційним господарським судом ухвали Господарського суду Івано-Франківської області від 23.10.2024 у справі №909/1103/23 та повернення матеріалів справи до Господарського суду Івано-Франківської області.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 09.01.2025 ухвалу Господарського суду Івано-Франківської області від 23.10.2024 у справі №909/1103/23 залишено без змін.

20.01.2025 матеріали справи № 909/1103/23 повернулися до Господарського суду Івано-Франківської області.

Згідно з ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 22.01.2025, суд поновив провадження у справі та призначив розгляд справи по суті на 13.02.2025.

13.02.2025 до господарського суду надійшли:

- від представника відповідача ОСОБА_8 - клопотання від 12.02.2025 (вх.№2376/25) про відкладення судового засідання на інший день у зв`язку із зайнятістю в іншій справі №909/352/2436/24, що розглядається Тисменицьким районним судом Івано-Франківської області;

- від представника відповідача ОСОБА_9 - клопотання від 13.02.2025 (вх.№2414/25) про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з неможливістю представника прибути в судове засідання в даній справі, оскільки в той же час в Головному підрозділі детективів БЕБ призначено проведення слідчих дій у кримінальному провадженні

№0000017, де вона надає правову допомогу. Також в подальшому 13.02.2025 призначено розгляд клопотання у кримінальному провадження у справі №761/2536/25, де вона приймає участь як захисник підозрюваного.

В судовому засіданні 13.02.2025 суд задовольнив клопотання представників відповідача про відкладення розгляду справи та відклав розгляд справи по суті на 05.03.2025, про що представник позивача повідомлений в судовому засіданні, а відповідач - ухвалою повідомленням від 13.02.2025, яку направлено йому до електронного кабінету. Також представники ОСОБА_1 про судове засідання повідомлені телефонограмами.

05.03.2024 через систему "Електронний суд" до суду від представниці відповідача ОСОБА_9 надійшли:

- клопотання від 04.03.2025 (вх.№3587/25) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання та зупинення провадження у справі №909/1103/23 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №909/1058/24;

- клопотання від 04.03.2025 (вх.№3589/25) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання та зупинення провадження у справі №909/1103/23 до завершення кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000395 від 04.07.2023;

- клопотання від 04.03.2025 (вх.№1855/25) про поновлення ОСОБА_1 процесуального строку на подання клопотання про допит свідків; перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання; виклик для допиту в судовому засіданні та допит в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_5 ;

- клопотання від 04.03.2025 (вх.№3595/25) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання та закриття провадження на підставі п.1 ч.1 ст. 231 ГПК України (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства);

- клопотання від 05.03.2025 (вх.№3613/25) про залишення без розгляду клопотання про виклик свідків від 04.03.2025;

- клопотання від 05.03.2025 (вх.№3615/25) про поновлення ОСОБА_1 процесуального строку на подання клопотання про долучення показів свідка та допит свідка; перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання; долучення показання свідка ОСОБА_7 у вигляді заяви від 21.10.2024; виклик для допиту в судовому засіданні та допит в якості свідка ОСОБА_7

05.03.2025 суд відклав розгляд справи по суті на 12.03.2025.

12.03.2024 через систему "Електронний суд" до суду від представника позивача надійшли:

- заперечення від 12.03.2025 (вх.№4086/25) на клопотання про закриття провадження у справі;

- заперечення від 12.03.2025 (вх.№4087/25) на клопотання про виклик свідка та приєднання заяви свідка;

- заперечення від 12.03.2025 (вх.№4091/25) на клопотання про зупинення провадження у справі до завершення кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000395 від 04.07.2023 та перехід на стадію підготовчого засідання;

- заперечення від 12.03.2025 (вх.№4095/25) на клопотання про зупинення провадження у справі №909/1103/23 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №909/1058/24 та перехід на стадію підготовчого засідання.

В судовому засіданні 12.03.2025 представниця відповідача заявлені нею клопотання 04.03.2025 (вх.№3587/25), від 04.03.2025 (вх.№3589/25), від 04.03.2025 (вх.№3589/25), від 04.03.2025 (вх.№3595/25), від 05.03.2025 (вх.№3613/25), від 05.03.2025 (вх.№3615/25) підтримала.

В обґрунтування клопотань зазначила:

1. щодо клопотання про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання та зупинення провадження у справі №909/1103/23 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №909/1058/24:

- протиправні дії відповідача у справі № 909/1103/23 позивач обґрунтовує лише посилаючись на п.8.21 Положення про наглядову раду; в межах справи №909/1058/24 відповідач ставить питання про визнання недійсним пункту 8.21 Положення про Наглядову Раду АТ "Оператор газорозподільної системи "Івано - Франківськгаз" з моменту затвердження його протоколом Загальних зборів акціонерів АТ "Івано Франківськгаз" № 22 від 08.04.2021; на думку відповідача, рішення суду (у разі задоволення позову) у справі №909/1058/24 безпосередньо вплине на прийняття судом рішення у цій справі, оскільки фактично буде встановлено безпідставність тверджень позивача щодо нібито не прийняття рішень Наглядової ради оформлених протоколом № 12/05-2023 від 12.05.2023 і зазначені обставини безпосередньо вказують на неможливість розгляду цієї справи до завершення розгляду справи №909/1058/24;

2. щодо клопотання від 04.03.2025 (вх.№3589/25) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання та зупинення провадження у справі №909/1103/23 до завершення кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000395 від 04.07.2023:

- відповідно до ст.61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Тому, на думку відповідача, фактично до остаточного вирішення питання про кримінальну відповідальність ОСОБА_1 , господарський суд не може вирішити спір у цій справі по суті, оскільки за одне і те саме діяння може мати місце або "господарське правопорушення" або "кримінальне" і від виду правопорушення залежить і порядок відповідальності та спосіб відшкодування шкоди; розглянувши спір по суті та задовольнивши позов господарський суд "фактично встановить" склад саме господарського (цивільного) правопорушення, чим втрутиться в проведення кримінального розслідування, в той час як втручання у будь-який спосіб в порядок проведення кримінального розслідування не допускається;

3. щодо клопотання від 04.03.2025 (вх.№3595/25) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання та закриття провадження на підставі п.1 ч.1 ст. 231 ГПК України (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства):

- з 01.01.2023 набрав чинності новий Закон України "Про акціонерні товариства", яким серед іншого також внесено зміни в ст.167 ГК України, виключено всю Главу 18 ("Корпоративні права та корпоративні відносини") ЦК України та доповнено ст.96-1, яка має назву "Права учасників (засновників, акціонерів, пайовиків) юридичних осіб (корпоративні права)"; Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02.08.2023 у справі №925/1741/21, аналізуючи зміст ч. 6 ст. 96-1 ЦК України підтвердила, що корпоративними є лише ті відносини, які пов`язані із корпоративними правами, а відносини між юридичною особою та її посадовими особами регулюються іншими нормами права, зокрема трудовим і цивільним законодавством; у справі №911/3853/23 за позовом АТ "Київоблгаз" Верховним судом це питання не перевірялось та не вирішувалось, відповідно постанова ВС не містить жодних вказівок з цього приводу, на відміну від Постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.08.2023 у справі №925/1741/21, яка прямо і однозначно вказує на те, що така категорія спорів є цивільною юрисдикцію та такі висновки повинні враховуватися відповідно до частин 5, 6 статті 13 Закону "Про судоустрій і статус суддів", тому на думку відповідача зазначене не впливає на можливість закриття провадження у цій справі;

4. щодо клопотання від 05.03.2025 (вх.№3615/25) про поновлення ОСОБА_1 процесуального строку на подання клопотання про долучення показів свідка та допит свідка; перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання; долучення показання свідка ОСОБА_7 у вигляді заяви від 21.10.2024; виклик для допиту в судовому засіданні та допит в якості свідка ОСОБА_7 :

- виклик свідка ОСОБА_7 для допиту його в судовому засіданні необхідний у зв`язку з тим, що його показання спростовують обставини, зазначені позивачем щодо процедури голосування та часового періоду, обставин виправлення допущеної ОСОБА_7 описки. Фактично ці обставини мають визначальне значення для правильного вирішення спору, оскільки прямо впливають на правомірність чи не правомірність дій відповідача, що є необхідним при встановлені однієї зі складових складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), який необхідно встановити для вирішення питання наявності/відсутності збитків.

У всіх клопотаннях щодо можливості повернення до розгляду справи на стадію підготовчого провадження представниця відповідача посилається на постанови Верховного Суду, зокрема від 16.02.2021 у справі №922/2115/19 та від 22.06.2021 у справі №923/525/20 відповідно до висновків яких, за наявності вагомих обставин суд першої інстанції може повернутися до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення певних процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

У клопотанні про приєднання до матеріалів справи заяви свідка також вказала на те, що вона не могла раніше подати таке клопотання, оскільки ОСОБА_7 з травня 2023 року проживає у Польщі, у зв`язку з чим 19.10.2024 нею здійснено виїзд до Республіки Польща для відібрання пояснень у вказаного свідка щодо обставин, які є суттєвими для правильного вирішення спору. 21.10.2024 свідок ОСОБА_7 надав заяву свідка, в якій описав фактичні обставини, які мали місце щодо початкової процедури прийняття рішення Наглядовою радою, факту наявності та виправлення описок, часового періоду вчинення цих дій. Про ці обставини, ані відповідач, ані його інший адвокат Соботник В.Й. не були обізнані, оскільки не спілкувались особисто з ОСОБА_7 та не могли раніше вказати про даного свідка. Крім, того інший адвокат є особою чоловічої статі та обмежений у в`їзді за кордон для збору вказаних доказів.

Представник позивача щодо поданих представником відповідача клопотань заперечив:

- щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі №909/1103/23 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №909/1058/24 вказав на те, що положення про наглядову раду було предметом дослідження в аналогічній справі №911/3853/23 та Верховним судом в тій справі надано йому оцінку, тому на думку позивача у матеріалах справи №909/1103/23 наявні всі докази, які дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду, а зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №909/1058/24, буде здійснене з порушенням приписів пункту 5 частини першої статті 227 ГПК України, що призведе до безпідставного затягування розгляду справи, нездійснення розгляду справи упродовж розумного строку, що суперечитиме засадам господарського судочинства та вимогам Конвенції;

- щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі №909/1103/23 до завершення кримінального провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000395 від 04.07.2023 зазначив, що доказів передачі кримінального провадження №0000395 на розгляд суду та відкриття провадження у кримінальній справі, матеріали справи не містять, а тому відсутні правові підстави для зупинення провадження у даній справі. Крім того, вказав на те, що кримінальне провадження №0000395 відкрито 04.07.2023, коли справа №909/1103/23 перебувала на стадії підготовчого провадження, проте відповідачем в передбачені законом строки клопотання про зупинення провадження з підстав передбачених п.5 ч.1 ст.227 ГПК України заявлено не було;

- щодо клопотання відповідача від 04.03.2025 (вх.№3595/25) про закриття провадження на підставі п.1 ч.1 ст. 231 ГПК України (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства) вказав на те, правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачем щодо відшкодування збитків, стосуються дій або бездіяльності відповідача під час здійснення своїх повноважень як посадової особи і ці правовідносини за своєю суттю є господарськими, а тому відповідно до пункту 12 частини 1 статті 20 ГПК України, спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

- щодо клопотання відповідача від 05.03.2025 (вх.№3615/25) про виклик свідка та приєднання показань свідка ОСОБА_7 у вигляді заяви від 21.10.2024, вважає, що цю заяву слід залишити без розгляду, оскільки вона подана з порушенням встановленого ч. 4 ст. 88 ГПК України строку. Також, на думку позивача, у відповідача не було жодних обставин, які би перешкоджали представнику відповідача заявити клопотання під час підготовчого провадження, адже останній у справі є адвокатом, який в силу наявності відповідної освіти та кваліфікації, обізнаний з правами та обов`язками сторони, встановленою тривалістю підготовчого провадження, порядком і строками вчинення процесуальних дій тощо.

Стосовно посилання відповідача на те, що ні відповідач, ані його адвокат не були обізнані про вказані обставини, оскільки особисто не спілкувалися з свідком та не могли раніше подати таке клопотання, то представник позивача зазначив, що ці обставини не заслуговують на увагу, оскільки адвокатом Соботником В.Й. до суду вже подавалась аналогічна заява та була судом залишена без розгляду, а тому і відповідачу і його представнику було відому про вказану обставину. Щодо посилання представника відповідача на те, що адвокат Соботник В.Й. є особою чоловічої статі та обмежений у виїзді за кордон для збору вказаних доказів, зазначив, що адвокат Соботник В.Й. досяг пенсійного віку та не є військовозобов`язаним, а тому не обмежений у виїзді за кордон.

Так, однією зі стадій розгляду справи є підготовче провадження, завданням якого, серед іншого, є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів (стаття 177 ГПК України).

За статтями 181, 182 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, у тому числі, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

У главі 3 розділу ІІІ ГПК України закріплені положення, які встановлюють порядок реалізації принципу "диспозитивності господарського судочинства" у підготовчому засіданні. Він полягає в тому, що кожен учасник справи може довести певні обставини справи, подавши відповідні докази, надавши пояснення чи заперечення саме під час підготовчого провадження. Це зумовить чітко визначене загальне спрямування судового розгляду, окреслить коло питань, що підлягають розв`язанню на стадії судового розгляду та дозволить процесуально зекономити час розгляду справи. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суд від 12.08.2021 у справі № 910/17567/19, від 09.11.2021 у справі № 913/20/21.

Після закриття підготовчого провадження суд призначає справу до судового розгляду по суті (пункт 3 частини другої статті 185 ГПК України).

Відповідно до статті 194 ГПК України завданнями розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Тобто, підготовче засідання та судове засідання мають різну мету, що обумовлено різними завданнями, які стоять перед підготовчим провадженням та розглядом по суті, формами проведення яких вони є.

Верховний Суд, зокрема у висновках, які є сталими та викладені зокрема у постановах Верховного Суду від 16.12.2021 у справі №910/7103/21, від 02.10.2019 у справі №916/2421/18, від 03.10.2019 у справі №902/271/18, від 07.03.2023 у справі №904/1252/22, від 30.08.2023 у справі № 910/10477/22, а також в ухвалі від 22.06.2021 у справі №923/525/20 акцентує, що суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу - як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Отже, для вирішення питання щодо можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття суд першої інстанції має встановити: (1) чи відповідні процесуальні дії можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження; (2) чи є обставини, якими сторона обґрунтовує таку необхідність, вагомими. Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права на справедливий суд.

У постанові Верховного Суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 (провадження №61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК України, оказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частина 2 цієї статті визначає, що ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Згідно з ч.3- 5 ст.80 ГПК України, відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Відповідно до ч.3 ст.195 ГПК України, провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3-1 частини першої статті 227 та пунктом 1 частини першої статті 228 цього Кодексу.

Отже, процесуальні дії щодо подання доказів та зупинення провадження у справі на підставі п.5 ч.1 ст.227 ГПК України можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Як встановлено судом, представниця відповідача обґрунтовує подані нею клопотання фактично тільки по суті цих клопотань та з посиланням на практику Верховного Суду вказує на можливість суду повернутися до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення певних процесуальних дій. При цьому, жодних обставин щодо наявності підстав для повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття не зазначає. Щодо поновлення процесуального строку на подання клопотання про долучення показів свідка ОСОБА_7 та допит свідка посилається на те, що отримала такі докази тільки 21.10.2024 (після виїзду 19.10.2024 за кордон).

За наслідками розгляду клопотань про повернення до стадії підготовчого провадження, заявлених у всіх поданих відповідачем клопотаннях, суд відмовив в їх задоволенні з огляду на те, що відповідачем не наведено наявності виняткових та вагомих обставин, які б свідчили про можливість повернення до стадії підготовчого провадження.

Враховуючи, що суд відмовив в задоволенні клопотань про повернення до стадії підготовчого провадження щодо всіх заявлених клопотань, суд відмовив по суті в задоволенні:

- клопотання про зупинення провадження у справі №909/1103/23 до вирішення справи №909/1058/24, оскільки в силу вимог ч. 3 ст.195 ГПК України на стадії розгляду справи по суті відсутні підстави для зупинення провадження у справі до вирішення іншої справи;

- клопотання про зупинення провадження у справі №909/1103/23 до завершення кримінального провадження №0000395 від 04.07.2023, у зв`язку з відсутністю доказів розгляду справи в порядку кримінального судочинства (судом);

- клопотання про приєднання показів свідка, у зв`язку з пропуском строку, встановленого на подання доказів. При цьому суд зазначив, що аналогічне клопотання та заяву свідка було подано суду 07.11.2024, якому судом було надано оцінку в ухвалі суду від 07.11.2024.

Вирішення клопотання відповідача про закриття провадження у справі суд відклав до стадії ухвалення рішення.

Клопотання від 04.03.2025 (вх.№1855/25) про поновлення ОСОБА_1 процесуального строку на подання клопотання про допит свідків; перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання; виклик для допиту в судовому засіданні та допит в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_5 суд залишив без розгляду у зв`язку з поданням відповідачем клопотання від 05.03.2025 (вх.№3613/25) про залишення без розгляду цього клопотання.

Після розгляду заявлених клопотань, суд продовжив розгляд справи по суті; з`ясував обставини справи та дослідив докази у справі; перед стадією судових дебатів суд оголосив перерву в судовому засіданні до 24.03.2025 (дату узгоджено з представниками сторін в судовому засіданні).

24.03.2025 через систему "Електронний суд" до господарського суду від представниці відповідача надійшли клопотання 21.03.2025 (вх.№4738/25) про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з перебуванням відповідача ОСОБА_1 на лікарняному, а також те, що на 24.03.2025 на 13:00 призначено також і розгляд справи в порядку кримінального судочинства у вищому антикорупційному суду (справа №991/1541/25), де адвокат Чишинська А. має повноваження надавати правову допомогу.

Клопотання обґрунтоване тим, що особиста участь відповідача у судових дебатах є беззаперечним його правом, яким ОСОБА_1 хоче скористатися. Його право на особисту участь у судових засіданнях є суттєвим, оскільки обставини, якими володіє ОСОБА_1 мають бути почуті і оцінені судом. Проте, починаючи з 17.03.2025 по даний час ОСОБА_1 перебуває на лікарняному, який продовжено до 26.03.2025 і є ймовірність, що за станом здоров`я ОСОБА_1 після 26.03.2025 лікарняний також буде продовжений.

В судове засідання відповідач та його представники не з`явилися. Представник позивача проти задоволення клопотання відповідача про відкладення розгляду справи заперечив, мотивуючи тим, що розгляд даної справи здійснюється вже тривалий час; дату, час та місце розгляду справи було погоджено безпосередньо з представником відповідача адвокатом Чишинською А.В.; адвокат неодноразово відкладає розгляд справи та робить пріоритет на інших справах; правову допомогу відповідачу також надає адвокат Соботник В.Й.; позиція ОСОБА_1 стосовно заявленого позову висловлена ним в судовому засіданні.

Згідно з ч. 2 ст. 202 ГПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Відповідно до ч.3 вищевказаної статті, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Отже, процесуальним законодавством чітко визначено випадки, коли господарський суд може відкласти судове засідання.

Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

За наслідками розгляду в судовому засіданні 24.03.2025 клопотання про відкладення розгляду справи, суд постановив ухвалу без оформлення окремого документа, якою відмовив у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, мотивуючи тим, що відповідач та його представники не вперше відсутні у судовому засіданні; розгляд справи здійснюється з 2023 року; неявка відповідача та його представників в судове засідання не перешкоджає розгляду справи по суті, тим більше, що відповідач був присутній при стадії розгляду справи по суті на стадії вступного слова, висловився стосовно обставин справи, також за участю представника відповідача суд з`ясував обставини справи та дослідив докази, участь самого ОСОБА_1 як і його представників не визнавалась судом обов`язковою; відповідно до п.2 ч.3 ст. 202 ГПК України, повторна неявка в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки не є підставою для відкладення розгляду справи.

Після розгляду клопотання суд продовжив розгляд справи по суті, заслухав заключне слово представника позивача; закінчив розгляд справи по суті; перейшов до стадії ухвалення рішення; відклав ухвалення та проголошення скороченого рішення у справі на 02.04.2025 о 14 год 00 хв., про що представника позивача повідомлено в судовому засіданні, а відповідача - ухвалою повідомленням від 25.03.2025, яку направлено до його електронного кабінету.

02.04.2025 через систему "Електронний суд" до господарського суду від представника відповідача надійшли:

- клопотання від 01.04.2025 (вх.№5409/25) про відкладення розгляду справи до вирішення Західним апеляційним господарським судом питання щодо апеляційної скарги на протокольну ухвалу Господарського суду Івано-Франківської області від 12.03.2025 у справі № 909/1103/23 в частині відмови в задоволені клопотання про поновлення строку про виклик свідка та приєднання заяви свідка від 05.03.2025;

- клопотання від 01.04.2025 (вх.№5414/25; вх.№5411/25) про перехід на стадію підготовчого засідання та зупинення провадження у справі № 909/1103/23 до завершення розгляду Великою Палатою Верховного суду справи № 925/511/24, щодо формування єдиної практики визначення юрисдикції спору;

- клопотання від 01.04.2025 (вх.№5417/25) про зупинення розгляду справи до вирішення Західним апеляційним господарським судом питання щодо апеляційної скарги на протокольну ухвалу Господарського суду Івано-Франківської області від 12.03.2025 у справі № 909/1103/23 в частині відмови в задоволені клопотання про поновлення строку про виклик свідка та приєднання заяви свідка від 05.03.2025;

- заява від 01.04.2025 (вх.№2799/25) про відвід судді Господарського суду Івано-Франківської області Рочняк О.В. від розгляду справи №909/1103/23 на підставі п.1 ч. 5 ст.35 ГПК України.

З огляду на те, що після закінчення 24.03.2025 розгляду справи по суті, суд знаходився на стадії ухвалення рішення до 02.04.2025, заява про відвід судді та клопотання відповідача від 01.04.2025 (вх.№5409/25, вх.№5414/25, вх.№5411/25, вх.№5417/25 та вх.№2799/25 від 02.042025) судом не розглядалися.

ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Позиція позивача. Позов мотивовано тим, що відповідач, як в.о. Голови Правління АТ "Івано-Франківськгаз" діяв всупереч інтересам АТ "Івано-Франківськгаз" і своїми діями погіршив майновий стан товариства та спричинив йому збитки на суму 11 180 200 грн. Так, у період виконання ним обов`язків голови правління АТ "Івано-Франківськгаз", на підставі Протоколу засідання Наглядової ради Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" №12/05-2023 від 12.05.2023, ОСОБА_1 видав наказ від 17.05.2023 № 35-зп/тр "Про виплату премії" голові та членам правління в загальному розмірі 11 180 200 грн.;

- рішення у вигляді Протоколу Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" від 12.05.2023 № 12/05-2023 не може вважатись легітимним, оскільки не було достатньої кількості голосів членів Наглядової рад для його прийняття;

- порушено порядок передачі оригіналу протоколу засідання Наглядової ради на зберігання до Правління товариства, оскільки оригінал протоколу не був направлений Правлінню Товариства протягом 5 днів після його оформлення разом з бюлетенями членів Наглядової ради, які брали участь у голосуванні, а тому у в.о. Голови Правління не було підстав виконувати зазначене рішення Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз";

- після призначення нового керівництва, Товариство звернулось до Наглядової ради Товариства із листом від 16.08.2023, в якому висловило прохання розглянути питання щодо скасування призначених і виплачених премій за перші чотири місяці 2023 року, за результатом розгляду якого рішенням Наглядової Товариства №3/21 від 21.08.2023 скасовано рішення Наглядової ради Товариства №12/05-2023 від 12.05.2023.

В судовому засіданні представник позивача також зазначив, що лист ОСОБА_7 від 18.12.2023, адресований АТ "Івано-Франківськгаз" про те, що у протоколі Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" №12/05-2023 від 12.05.2023 ним допущено описку та помилково напроти варіанта голосування вказано «Утримався», тоді як він мав намір проголосувати «За», направлено ним товариству після припинення повноважень секретаря Наглядової ради, тому у грудні він не мав повноважень виправляти протокол №12/05-2023 засідання Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" від 12.05.2023, як секретар. Аналогічні обставини з`ясовувалися при розгляді справи №911/3853/23.

Позиція відповідача. Відповідач проти позову заперечив, просив у задоволенні позову відмовити. В спростування позовних вимог вказав на те, що виплата премії (заохочення) за перші чотири місяці 2023 року згідно з рішенням Наглядової Ради Товариства від 12.05.2023 здійснена у відповідності до вимог чинного законодавства, умов Статуту, Положення про Правління та контрактів з членами Правління, а будь-які посилання позивача на незаконність рішення Наглядової Ради Товариства є лише припущеннями позивача;

- оскільки в засіданні 12.05.2023 взяли участь 3 члени Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз", то кворум був, а тому рішення прийняте простою більшістю голосів відповідно до п.10.4.7 Статуту АТ "Івано-Франківськгаз" та є обов`язковим для виконання членами Наглядової ради, Головою та членами Правління, підрозділами та всіма працівниками товариства;

- всі факти наведені у позовній заяві не відповідають дійсності, є маніпулятивними та такими, що суперечать вимогам Закону України "Про акціонерні товариства", Статуту АТ "Івано-Франківськгаз", Положення про Наглядову раду та Правління товариства;

- нарахована та виплачена премія членам Правління АТ "Івано-Франківськгаз", відповідно до наказу №35-зп від 17.05.2023 та рішення Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз", контрактів членів правління, входить в структуру заробітної плати і ніяк не підлягає під визначення шкоди відповідно до ст. 1166 ЦК України, а тому у нього, як відповідача не виникає зобов`язання доводити, що шкоду підприємству завдано з його вини.

Представниця відповідача в судовому засіданні 12.03.2025 також зазначила про те, що ОСОБА_1 безпідставно ставлять в провину відсутність у АТ "Івано-Франківськгаз" протоколу, оскільки він не є відповідальною особою за його зберігання, а в п. 10.4.9 статуту товариства визначено, що протокол засідання Наглядової Ради передається протягом п`яти днів після його оформлення на зберігання Правлінню товариства, а не на його виконання.

Щодо заяви свідка, неприйнятої судом, зазначила, що без цього доказу неможливо встановити всі обставини справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення сторін, давши оцінку доказам у відповідності до ст.86 Господарського процесуального кодексу України, які мають значення для справи, суд встановив таке.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Згідно з п. 10.4.4 статуту АТ "Івано-Франківськгаз" (далі - Статут) (т.1 а.с.8-53), рішення Наглядової ради можуть прийматися шляхом заочного голосування (опитування). Рішення про проведення засідання Наглядової ради шляхом заочного голосування (опитування) приймаються Головою Наглядової ради товариства, крім випадку обрання та/або припинення повноважень голови та/або секретаря Наглядової ради товариства. Порядок прийняття Наглядовою радою рішень шляхом проведення заочного голосування (опитування) визначається Положенням про Наглядову раду.

Засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь, а при заочному голосуванні надали бюлетені, не менше ніж 3 члени Наглядової ради (п. 10.4.5 статуту).

За змістом пунктів 10.4.6 - 10.4.8 Статуту, на вимогу Наглядової ради в її засіданні беруть участь члени правління. Рішення приймаються колегіально, простою більшістю голосів членів Наглядової ради, які беруть участь у засіданні та мають право голосу. Рішення наглядової ради є обов`язковим до виконання членами наглядової ради, головою та членами правління, усіма підрозділами та працівниками товариства, керівниками дочірніх підприємств, філій та представництв товариства. На засіданні Наглядової ради кожний член має один голос.

В п. 10.4.9 Статуту визначено, що протокол Наглядової ради оформляється протягом п`яти днів після проведення засідання. Протокол засіданні Наглядової ради передається правлінню товариства протягом п`яти днів після його оформлення.

Відповідно до пунктів 11.1.1., 11.1.2. 11.1.3 Статуту, виконавчим органом товариства, який здійснює управління поточною діяльністю товариства, є Правління. Кількісний склад Правління становить 6 осіб, в тому числі голова Правління та члени Правління. Правління підзвітне Загальним зборам і Наглядовій раді, організовує виконання їх рішень.

Згідно п. 11.6.1.4 Статуту, голова Правління несе відповідальність за зберігання протоколів Загальних зборів, Наглядової ради, установчих та внутрішніх документів.

Трудові відносини голови і членів Правління регулюються відповідно до чинного трудового законодавства України на підставі трудових договорів (контрактів), що укладається з ними товариством (п. 11.8 Статуту).

Відповідно до п. 4.1. Положення про Наглядову раду АТ "Івано-Франківськгаз" (далі - Положення) (т.1 а.с. 54-64), члени Наглядової ради обираються акціонерами під час проведення Загальних зборів із числа акціонерів або осіб, які представляють інтереси акціонерів (представники акціонерів). Члени Наглядової ради обираються на строк 3 роки. У випадку спливу цього строку повноваження членів Наглядової ради, в т.ч. голови, продовжують діяти до дня прийняття рішення Загальними зборами про обрання нового складу Наглядової ради. Кількісний склад Наглядової ради складає 5 (п`ять) осіб.

За змістом п.4.2 Положення, до складу Наглядової ради входять голова та члени правління Наглядової ради. Голова Наглядової ради обирається та відкликається членами Наглядової ради із їх числа простою більшістю голосів від кількості складу Наглядової ради. Засідання Наглядової ради з питання обрання та/або припинення повноважень голови Наглядової ради скликається одним із членів Наглядової ради за його власною ініціативою.

Організаційною формою роботи Наглядової ради є засідання (п.8.1 Положення).

Згідно із пунктом 8.13 Положення, засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь, а при заочному голосування надали бюлетені, не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

Відповідно до п. 8.14 Положення, рішення Наглядової ради приймається простою більшістю голосів членів Наглядової ради, які беруть участь у засіданні і мають право голосу, крім випадків, передбачених чинним законодавством, статутом товариства та цим Положенням. Кожний член Наглядової ради при голосування володіє одним голосом.

За змістом п. 8.19 Положення, протокол засідання Наглядової ради оформляється протягом п`яти днів після проведення засідання. Протокол засідання Наглядової ради передається на зберігання Правлінню Товариства протягом п`яти днів після його оформлення.

В п. 8.20 Положення визначено, що у разі прийняття рішення шляхом заочного голосування (опитування) члени Наглядової ради зобов`язані не пізніше дати засідання надати оригінали бюлетенів для голосування особисто голові Наглядової ради або секретарю Наглядової ради, або надіслати оригінали заповнених бюлетенів поштою або кур`єром голові Наглядової ради або секретарю Наглядової ради, а по питанню обрання та/або припинення повноважень голови та/або секретаря Наглядової ради члену Наглядової ради, який скликає таке засідання Наглядової ради. Це є підтвердженням участі члена Наглядової ради у засіданні Наглядової ради у формі заочного голосування. Після направлення відсканованої копії заповненого бюлетеня електронною поштою такий член Наглядової ради зобов`язаний надати голові або секретарю Наглядової ради оригінал такого заповненого бюлетеня.

Відповідно до п. 8.21 Положення, рішення Наглядової ради у разі заочного голосування (опитування) приймаються простою більшістю голосів членів Наглядової ради від кількісного складу Наглядової ради, встановленого Загальними зборами.

Згідно з п. 8.23 Положення, засідання Наглядової ради у формі заочного голосування вважається правомочним, якщо в ньому взяли участь (надали заповнені бюлетені для голосування) не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

За змістом п. 8.25 Положення, протокол заочного голосування підписується головою та секретарем Наглядової ради, а в разі його не обрання одним із членів Наглядової ради, який тимчасово виконує обов`язки секретаря Наглядової ради на підставі відповідного рішення Наглядової ради, а по питанню обрання та/або припинення повноважень голови та/або секретаря Наглядової ради протокол заочного голосування підписується обраними на такому засіданні головою та/або секретарем Наглядової ради. Бюлетені членів Наглядової ради додаються до протоколу і стають його невід`ємною частиною.

В п. 8.26 Положення, рішення прийняті Наглядовою радою, є обов`язковими для виконання членами Наглядової ради, головою та членами правління, відокремленими (структурними) підрозділами та всіма працівниками товариства.

Відповідно до пунктів 8.27, 8.28 Положення, рішення Наглядової ради доводяться до осіб, що мають виконувати ці рішення, у вигляді виписок (витягів) з протоколу окремого з кожного питання. Контроль за виконанням рішень, прийнятих Наглядовою радою здійснює голова Наглядової ради і за його дорученням секретар Наглядової ради.

Ведення та передача протоколів засідання Наглядової ради забезпечується секретарем Наглядової ради. Наглядова рада надає правлінню протоколи засідань Наглядової ради, які зберігаються за місцезнаходженням товариства протягом всього строку діяльності товариства (п.8.29 Положення).

17.06.2022 між АТ "Івано-Франківськгаз" та ОСОБА_5 укладено контракт з головою правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" (т.1 а.с.104-110).

Відповідно до пунктів 4.1, 4.2. контракту, за виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, керівнику встановлюється щомісячна винагорода у розмірі, визначеному у Додатку до цього контракту. Додаткові виплати при виконанні керівником обов`язків, передбачених цим контрактом, встановлюються сторонами в Додатку до цього контракту.

В пунктах 3, 8 Додатку до контракту визначено, керівнику може виплачуватись річна премія на умовах, в розмірі та порядку визначеному пунктами 4-7 цього додатку. Також керівнику можуть сплачуватись інші місячні премії (заохочення).

Згідно із пунктами 4, 5, 6, 7, 9 Додатку до контракту, виплата керівникові річної премії здійснюється за результатами оцінки індивідуальних показників ефективності, що встановлюються на поточний рік, та виключно за умови прийняття відповідного рішення Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства. Рішення оформлюються протоколом засідання Комітету з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - протокол засідання Наглядової ради Товариства. Річна премія керівнику встановлюється в розмірі до 1 200 000 грн, що складає 100 % всього розміру річної премії. В окремих випадках Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства може бути прийняте рішення про збільшення розміру Річної премії, що оформлюється рішенням вищевказаного органу. Виплата річної премії здійснюється в березні місяця наступного за звітним роком.

29.06.2022 між АТ "Івано-Франківськгаз" та ОСОБА_1 , укладено контракт з членом Правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" на посаду Директора технічного, відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (протокол № 25/05-2022).(т.1 а.с. 111-115).

29.06.2022 між АТ "Івано-Франківськгаз" та ОСОБА_4 укладено контракт з членом Правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" на посаду директора комерційного, відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (протокол № 25/05-2022). (т.1 а.с. 116-121).

29.06.2022 між АТ "Івано-Франківськгаз" та ОСОБА_2 укладено контракт з членом Правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" на посаду директора фінансового, відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (протокол № 25/05-2022). (т.1 а.с. 122-127).

29.06.2022 між АТ "Івано-Франківськгаз" та ОСОБА_6 укладено контракт з членом Правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" на посаду директора з безпеки, відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (протокол № 25/05-2022). (т.1 а.с. 128-133).

29.06.2022 між АТ "Івано-Франківськгаз" та ОСОБА_3 укладено контракт з членом Правління Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" на посаду директора капітального будівництва, відповідно до рішення Наглядової ради Товариства від 25.05.2022 (протокол № 25/05-2022). (т.1 а.с. 134-139).

Згідно з пунктами 6.1., 6.2. контрактів за виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, працівнику встановлюється щомісячна винагорода у розмірі, визначеному у Додатку до цього контракту. Додаткові виплати при виконанні працівником обов`язків, передбачених цим контрактом, встановлюються сторонами в Додатку до цього контракту.

В п. 3 Додатків до контракту визначено, що працівнику може виплачуватись річна премія на умовах, в розмірі та порядку вихначеному пунктами 4-7 цього додатку.

Згідно із пунктами 4, 5, 6, 7, 9 Додатків до контракту, виплата працівникові річної премії здійснюється за результатами оцінки індивідуальних показників ефективності, що встановлюються на поточний рік, та виключно за умови прийняття відповідного рішення Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства. Рішення оформлюються протоколом засідання Комітету з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - протоколом засідання Наглядової ради Товариства. Річна премія працівника встановлюється у розмірі до 620 000 грн, що складає 100 % всього розміру річної премії. В окремих випадках Комітетом з кадрів та винагород, а у разі якщо цей комітет не сформовано - Наглядовою радою Товариства може бути прийняте рішення про збільшення розміру Річної премії, що оформлюється рішенням вищевказаного органу. Виплата річної премії здійснюється в березні місяця наступного за звітним роком. Працівнику може сплачуватися інші місячні премії (заохочення), за рішенням Наглядової ради Товариства.

12.05.2023 на засіданні Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз", оформленого протоколом №12/05-2023 (т.1 а.с.75) розглядалися наступні питання порядку денного: 1. Обрання тимчасово виконуючого обов`язки голови Наглядової ради. 2. Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки голови Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення).

Як вбачається із змісту протоколу засідання Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" №12/05-2023 від 12.05.2023, по першому питанню порядку денного вирішено обрати тимчасово виконуючим обов`язки голови Наглядової ради товариства на цьому засіданні ОСОБА_7 , (з наданням йому всіх прав та повноважень голови Наглядової ради товариства) та уповноважити його підписати цей протокол засідання Наглядової ради. Голосували: "За" 3 голоси, "Проти" немає, "Утримався" немає.

По другому питанню порядку денного "Про виплату тимчасово виконуючому обов`язки голови Правління та членам Правління товариства премії (заохочення)" вирішено виплатити голові та членам Правління товариства премію (заохочення) за перші чотири місяця 2023 року у наступному розмірі: голові Правління - 4 969 000,00 грн; директору технічному - 1 242 240,00 грн; директору комерційному - 1 242 240,00 грн; директору з капітального будівництва - 1 242 240,00 грн; директору фінансовому - 1 242 240,00 грн; директору з безпеки - 1 242 240,00 грн. Голосували: "За" 2 голоси, "Проти" немає, "Утримався" 1 голос.

Відповідно до наказу №48-В від 15.05.2023 (т.1 а.с. 72), виконання обов`язків голови Правління АТ "Івано-Франківськгаз" покладено на ОСОБА_1 .

На підставі протоколу засідання Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" №12/05-2023 від 12.05.2023, в.о. голови АТ "Івано-Франківськгаз" ОСОБА_1 видано наказ від 17.05.2023 №35-зп/тр "Про виплату премії" (т.1 а.с.73), відповідно до якого, за перші чотири місяці 2023 року, виплачено премію голові та членам Правління премію (заохочення) згідно додатку 1 до наказу, а саме: голові Правління - 4 969 000 грн; директору технічному - 1 242 240 грн; директору комерційному - 1 242 240 грн; директору з капітального будівництва - 1 242240 грн; директору фінансовому - 1 242 240,00 грн; директору з безпеки - 1 242 240 грн.

Відповідно до протоколу позачергових дистанційних загальних зборів акціонерів АТ "Івано-Франківськгаз" від 08.06.2023 (дата проведення загальних зборів 05.06.2023) (т.1 а.с.76), загальними зборами акціонерів АТ "Івано-Франківськгаз" вирішено: припинити повноваження голови та членів Наглядової ради товариства з дати прийняття цього рішення; обрано членів Наглядової ради Товариства та затверджено умови цивільно-правових договорів, що укладатимуться з Головою та членами Нарадчої ради Товариства. Голосували: "За" 13 741 761 голос, що становить 100% від кількості голосів акціонерів.

Згідно з протоколом засідання Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" від 21.08.2023 (т.1 а.с.86), новообраними членами Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" прийнято рішення про скасування рішення Наглядової ради Товариства від 12.05.2023, протокол №12/05-2023.

Листом від 11.09.2023 (вх.№СЛ-4168-76001-0923 від 19.09.2023) (т.1 а.с.90) секретар Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз", з метою недопущення фальсифікації щодо ненадання товариству оригіналу рішення Наглядової ради від 12.05.2023 щодо виплати Голові та членам Правління Товариства премії (заохочення), надіслав голові Правління АТ "Івано-Франківськгаз" рішення Наглядової ради від 12.05.2023 та бюлетені членів Наглядової ради товариства, які приймали участь у голосуванні.

Також у вказаному листі секретар Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" повідомив товариству, що особи обрані до складу Наглядової ради Товариства за пропозицією управителя акцій АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" жодним чином не представляють інтересів акціонерів: ПрАТ "ГАЗТЕК", ТОВ "ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ". Власники значних пакетів акцій цих товариств заборонили зазначеним особам вчиняти будь-які дії від імені ПрАТ "ГАЗТЕК", ТОВ "ТРАНЗИТ-ІНВЕСТ", а тому будь-які рішення прийняті Наглядою радою Товариства обраною 05.06.2023 на дистанційних позачергових загальних зборах акціонерів Товариства є незаконними, протиправними та такими, що не створюють правових наслідків.

Листом від 19.10.2023 (вх.№Сл-4668-76001-1023 від 23.10.2023) (т. 1 а.с. 99), секретар Наглядової ради Мількевич В.П. повідомив Голові Правління АТ "Івано-Франківськгаз", що бюлетень заочного голосування від 22.03.2022 члена Наглядової ради товариства Іана Бьоода - представника акціонера ПЕСНЕРО ІНВЕСТМЕНТС ЛІМІТЕД, листом від 11.09.2023 помилково було відправлено, тому просив вважати його направленим до протоколу від 28.03.2022 про надання згоди товариству на укладення додаткової угоди до договору купівлі-продажу природного газу. При цьому зазначив, що даним листом відправляє оригінал бюлетеня заочного голосування від 05.05.2023 члена Наглядової ради товариства Іана Бьоода - представника акціонера ПЕСНЕРО ІНВЕСТМЕНТС ЛІМІТЕД до протоколу засідання Наглядової ради товариства від 12.05.2023 щодо виплати голові та членам правління премії (заохочення).

Як вбачається з інформації, яка міститься в мережі Інтернет на сайті АТ "Івано-Франківськгаз" (т. 2 а.с. 13), 05.06.2023 позачерговими дистанційними зборами акціонерів АТ "Івано-Франківськгаз" (протокол від 08.06.2023) припинено повноваження секретаря Наглядової ради Мількевича Віталія Павловича.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД ТА МОТИВИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

Щодо клопотання відповідача від 04.03.2025 про закриття провадження у справі.

Клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 231 ГПК України може бути подано в т.ч. і на стадії розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з п. 12 ч.1 ст. 20 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (власників), учасника (учасників), акціонера (акціонерів) такої юридичної особи, поданим в її інтересах.

В ч. 1 ст. 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Предметом позову у цій справі є стягнення шкоди завданої відповідачем ОСОБА_1 під час виконання ним обов`язків в.о голови правління АТ "Івано-Франківськгаз".

Таким чином, правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачем щодо відшкодування збитків, стосуються дій відповідача під час здійснення ним своїх повноважень як посадової особи.

Отже, вказані правовідносини за своєю суттю є господарськими, а спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Щодо посилання відповідача на постанову Великої Палати Верховного Суду від 02.08.2023 у справі №925/1741/21 суд зазначає, що ця постанова не є релевантною до вказаних правовідносин, оскільки предметом позову у справі №925/1741/21 є визнання недійсним рішення органу місцевого самоврядування, відтак не може бути застосована судом при розгляді справи №909/1103/23 про відшкодування збитків.

Таким чином, в задоволенні клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 231 ГПК України належить відмовити.

Предметом спору у цій справі є стягнення збитків, тому для вирішення питання про їх стягнення необхідним є встановлення наявності складу цивільного правопорушення.

Відповідно до частин 1, 2 ст.22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Отже, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.

Підставою для відшкодування збитків відповідно до ч.1 ст.611 ЦК України є порушення зобов`язання.

Відповідно до ч.4 ст.92 ЦК України, якщо члени органу юридичної особи та інші особи, які відповідно до закону чи установчих документів виступають від імені юридичної особи, порушують свої обов`язки щодо представництва, вони несуть солідарну відповідальність за збитки, завдані ними юридичній особі.

Згідно з ч.2 ст.89 ГК України, посадові особи несуть цивільно-правову, адміністративну, фінансову та кримінальну відповідальність за шкоду та збитки, завдані ними господарському товариству, у порядку та у випадках, передбачених законом.

За встановлених судом обставин, кількісний склад Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" складає 5 осіб (п.4.1 Положення про наглядову раду).

12.05.2023 Наглядова рада АТ "Івано-Франківськгаз" у складі трьох членів наглядової ради, які брали участь шляхом заочного голосування, на засіданні, що оформлено протоколом №12/05-2023, по другому питанню порядку денного "Про виплату Голові Правління та членам Правління Товариства премії (заохочення)" розглянула питання про виплату Голові та членам Правління Товариства премію (заохочення) за перші чотири місяці 2023 року. Голосували за це питання: "За" 2 голоси, "Проти" немає, "Утримався" 1 голос ( ОСОБА_7 ). У протоколі міститься запис про те, що "Рішення прийнято".

17.05.2023 в.о. голови правління АТ "Івано-Франківськгаз" ОСОБА_1 на підставі протоколу №12/05-2023 від 12.05.2023 засідання Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" видав наказ №35 -зп/тр "Про виплату премії".

Відповідно до частин 1, 2 статті 69 Закону України «Про акціонерні товариства» , у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, наглядова рада акціонерного товариства є колегіальним органом, що в межах компетенції, визначеної статутом акціонерного товариства та цим Законом, здійснює управління товариством, а також контролює та регулює діяльність його виконавчого органу.

Порядок роботи наглядової ради, права та обов`язки її членів, порядок виплати їм винагороди визначаються цим Законом, статутом акціонерного товариства, положенням про наглядову раду акціонерного товариства, а також цивільно-правовим чи трудовим договором (контрактом), що укладається з кожним членом наглядової ради. Такий договір або контракт від імені товариства підписується уповноваженою загальними зборами особою на умовах, затверджених рішенням загальних зборів. У разі укладення з членом наглядової ради цивільно-правового договору такий договір може бути оплатним або безоплатним.

Згідно із частиною 1 статті 71 Закону до компетенції наглядової ради належить вирішення питань, передбачених цим Законом, статутом акціонерного товариства.

До виключної компетенції наглядової ради належить затвердження умов контрактів, що укладаються з членами виконавчого органу товариства; встановлення розміру їхньої винагороди; визначення особи, яка підписуватиме контракти (договори) від імені товариства з головою та членами виконавчого органу товариства (пункт 10 частини 2 статті 71 Закону).

Відповідно до частин 2, 4, 5, 8 статті 75 Закону засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу, за умови, що інше не передбачено статутом акціонерного товариства.

На засіданні наглядової ради кожний член наглядової ради має один голос.

Протокол засідання наглядової ради оформлюється протягом п`яти робочих днів після проведення засідання.

Статутом акціонерного товариства або положенням про наглядову раду може передбачатися можливість проведення засідання наглядової ради та/або прийняття нею рішень шляхом опитування, зокрема з використання програмно-технічного комплексу, або шляхом проведення аудіо- чи відеоконференції, а також визначатися порядок проведення таких засідань.

Згідно із частинами 1, 2, 6 статті 81 Закону виконавчий орган акціонерного товариства (далі - виконавчий орган) здійснює управління поточною діяльністю товариства. До компетенції виконавчого органу належить вирішення всіх питань, пов`язаних з керівництвом поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів та наглядової ради. Виконавчий орган підзвітний загальним зборам і наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Виконавчий орган діє від імені товариства у межах, встановлених статутом акціонерного товариства і законом. Виконавчий орган на вимогу органів та посадових осіб товариства зобов`язаний надати можливість для ознайомлення з інформацією про діяльність товариства в межах, встановлених законом, статутом акціонерного товариства та внутрішніми положеннями товариства.

Отже, за своїм статусом виконавчий орган підзвітний наглядовій раді та організовує виконання її рішень.

Виконавчий орган не вправі втручатися в компетенцію інших органів акціонерного товариства, зокрема наглядової ради. Забезпечуючи виконання рішень наглядової ради, виконавчий орган не повинен надавати оцінку таким рішенням, перевіряти їх правомірність, ставити під сумнів тощо.

Зворотне може свідчити про втручання виконавчого органу в компетенцію наглядової ради, призводити до конфлікту повноважень органів товариства, нівелювати обов`язковість рішень наглядової ради, "блокувати" їх виконання, що є неприпустимим. За такого розширеного підходу до змісту повноважень виконавчого органу виникає ризик зловживань та недобросовісної поведінки з його боку.

На підставі викладеного вище можливо дійти висновку, що виконавчий орган не відповідає за зміст рішень наглядової ради та їх правомірність, а лише організовує їх виконання. Негативні наслідки, пов`язані з невідповідністю рішень наглядової ради вимогам закону та / або статуту товариства, загалом не мають покладатися на виконавчий орган. Вжиття виконавчим органом заходів, спрямованих на виконання цих рішень, не може слугувати підставою для притягнення його до відповідальності.

Водночас, як вже було зазначено, законодавство закріплює обов`язки органів юридичної особи (посадових осіб) діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно, розумно та не перевищувати своїх повноважень, а також відповідальність за їх порушення (фідуціарні обов`язки).

Головною метою фідуціарних обов`язків є необхідність забезпечення економічного розвитку товариства. Недотримання таких обов`язків може призвести до завдання шкоди підприємству та, як наслідок, зобов`язання відшкодувати її.

Отже, при застосуванні ст.92 ЦК потрібно оцінювати не лише формальне дотримання посадовою особою всіх положень законодавства, статуту, рішень загальних зборів учасників / акціонерів тощо. Навіть якщо посадова особа prima facie виконала всі вимоги законодавства та установчих документів товариства, її дії (бездіяльність) можуть не бути добросовісними, розумними та вчиненими в інтересах товариства.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі №911/3853/23 у постанові від 11.09.2024 та вказав на те, що за наявності ознак очевидної протиправності рішення, зокрема відсутності необхідної кількості голосів для його прийняття, виконавчий орган, реалізуючи свої фідуціарні обов`язки та виявивши належну обачність, повинен принаймні поінформувати наглядову раду про можливі дефекти такого рішення.

Так, у своїй діяльності виконавчий орган має неухильно керуватися законом і статутом товариства, його внутрішніми (локальними) актами.

Згідно з п. 10.4.4. Статуту АТ "Івано-Франківськгаз", рішення Наглядової ради можуть прийматися шляхом заочного голосування (опитування). Порядок прийняття Наглядовою радою рішень шляхом проведення заочного голосування (опитування) визначається Положенням про Наглядову раду.

Пунктом 10.4.5. Статуту визначено, що засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь, а при заочному голосуванні надали бюлетені, не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

Отже, у п. 10.4.4. Статуту АТ "Івано-Франківськгаз" передбачено можливість Наглядової ради приймати рішення шляхом заочного голосування та визначено, що порядок прийняття таких рішень (у формі заочного голосування) визначається саме Положенням про Наглядову раду.

Так, відповідно до п. 4.1. Положення про Наглядову раду АТ "Івано-Франківськгаз", кількісний склад Наглядової ради складає 5 (п`ять) осіб.

Згідно із п.п. 8.13, 8.23 Положення, засідання Наглядової ради у формі заочного голосування вважається правомочним, якщо в ньому взяли участь (надали заповнені бюлетені для голосування) не менше ніж 3 (три) члена Наглядової ради.

В п. 8.20 Положення визначено, що у разі прийняття рішення шляхом заочного голосування (опитування) члени Наглядової ради зобов`язані не пізніше дати засідання надати оригінали бюлетенів для голосування особисто Голові Наглядової ради або Секретарю Наглядової ради, або надіслати оригінали заповнених бюлетенів поштою або кур`єром Голові Наглядової ради або Секретарю Наглядової ради, а по питанню обрання та/або припинення повноважень Голови та/або Секретаря Наглядової ради члену Наглядової ради, який скликає таке засідання Наглядової ради.

Відповідно до п. 8.21 Положення, рішення Наглядової ради у разі заочного голосування (опитування) приймаються простою більшістю голосів членів Наглядової ради від кількісного складу Наглядової ради, встановленого Загальними зборами.

Отже, відповідно до п. 8.21 Положення про Наглядову раду АТ "Івано-Франківськгаз", у разі заочного голосування, враховуючи, що кількісний склад Наглядової ради становить 5 (п`ять) осіб, для прийняття рішення потрібно 3 (три) голоси "за".

Натомість, як встановлено судом у протоколі Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" №12/05-2023 від 12.05.2023 міститься запис про те, що рішення про виплату премій (заохочень) прийнято, проте за нього проголосувало лише 2 особи.

Отже, з огляду на приписи п.8.21 Положення про Наглядову раду АТ "Івано-Франківськгаз", рішення засідання Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз", оформлене протоколом №12/05-2023 від 12.05.2023, з другого питання є неприйнятим.

Тому, відповідач повинен був усвідомлювати, що ця кількість голосів є недостатньою для прийняття рішення, однак не ініціював відповідне питання перед Наглядовою радою та посилаючись на протокол №12/05-2023 від 12.05.2023 засідання Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" в.о. голови правління АТ "Івано-Франківськгаз" 17.05.2023 видав наказ №35 -зп/тр "Про виплату премії", загальна сума якої є значною (11 180 200 грн).

З матеріалів справи вбачається, що оригінал рішення Наглядової ради від 12.05.2023 щодо виплати голові та членам правління товариства премії (заохочення) та бюлетені членів Наглядової ради товариства, які приймали участь у голосуванні направлено АТ "Івано-Франківськгаз" на зберігання листом від 11.09.2023, що суперечить пункту 8.19 Положення Про Наглядову ради та пункту 10.4.9 Статуту.

Проте, направлення оригіналу рішення Наглядової ради від 12.05.2023 товариству тільки у вересні 2023 року не доводить факту того, що до АТ "Івано-Франківськгаз" не надходила копія такого рішення Наглядової ради (в т.ч. і електронною поштою), оскільки власне підставою для видачі наказу №35 -зп/тр "Про виплату премії" від 17.05.2023 саме і слугувало рішення Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз" від 12.05.2023, про що і вказано в цьому наказі.

Тому, відповідач мав ознайомитися зі змістом рішення Наглядової ради та надати йому оцінку, та як вказано вище, повинен був усвідомлювати, що кількість голосів "За" - "Два" є недостатньою для прийняття рішення.

Положеннями статті 89 Закону України «Про акціонерні товариства" визначено, що посадові особи товариства повинні діяти: 1) в інтересах товариства; 2) добросовісно та розумно; 3) у межах повноважень, наданих їм статутом акціонерного товариства та законодавством.

Посадові особи товариства зобов`язані, зокрема сприяти досягненню товариством успішних результатів відповідно до частини п`ятої цієї статті; діяти з розумним ступенем обачності, професійності та старанності відповідно до частини сьомої цієї статті.

Посадові особи товариства зобов`язані діяти у такий спосіб, який, на їхнє добросовісне переконання, з найбільшою ймовірністю сприятиме досягненню успішних результатів діяльності товариства на користь усіх його акціонерів.

Посадові особи товариства зобов`язані діяти з розумним ступенем обачності, професійності та старанності. Це означає обачність, професійність та старанність, з якими діяла б розумна особа, яка: 1) володіє таким рівнем знань, професійності та досвіду, які можна розумно очікувати від особи, яка виконує функції посадової особи товариства; 2) володіє таким рівнем знань, професійності та досвіду, який повинна мати посадова особа.

Посадові особи несуть цивільно-правову, адміністративну, фінансову та кримінальну відповідальність за шкоду та збитки, завдані ними господарському товариству, у порядку та у випадках, передбачених законом.

Частиною 1 статті 90 Закону України «Про акціонерні товариства» визначено, що посадові особи товариства, винні у порушенні передбачених цим Законом обов`язків, відповідають за збитки, заподіяні товариству своїми діями або бездіяльністю. У разі якщо відповідальність згідно з цією статтею несуть кілька осіб, їх відповідальність перед товариством є солідарною.

Відшкодування збитків здійснюється за рішенням суду.

Відповідно до частини 3 статті 92 ЦК України орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, а також яка є членом колегіального виконавчого органу юридичної особи, з моменту її вступу на посаду набуває обов`язків щодо такої юридичної особи, зокрема зобов`язана діяти виключно в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно, у межах повноважень, наданих статутом юридичної особи і законодавством, і у спосіб, який, на її добросовісне переконання, сприятиме досягненню мети діяльності юридичної особи, у тому числі уникаючи конфлікту інтересів. Члени наглядової ради або ради директорів юридичної особи мають такі самі обов`язки щодо відповідної юридичної особи та повинні діяти в інтересах цієї юридичної особи та всіх її власників (акціонерів, учасників).

Справедливість, добросовісність та розумність є загальними засадами цивільного права, закріпленими у статті 3 та інших статтях ЦК, яким мають відповідати дії будь-якого суб`єкта.

Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Загальне правило статті 1166 ЦК України встановлює, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Якщо мають місце спеціальні підстави, що надають можливість застосовувати до правовідносин положення інших статей § 1 Глави 82 ЦК, треба застосовувати спеціальні норми. В іншому випадку відшкодування шкоди відбуватиметься за правилами вищезазначеної статті.

Аналіз положень статті 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди.

Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Такий елемент як наявність шкоди полягає у будь-якому знеціненні блага, що охороняється законом.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність такої умови цивільно-правової відповідальності, як причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою (збитками), зумовлена необхідністю встановлення факту, що саме протиправна поведінка конкретної особи, на яку покладається така відповідальність, є тією безпосередньою причиною, що з необхідністю та невідворотністю спричинила збитки.

Отже, збитки є наслідками неправомірної поведінки, дії чи бездіяльності особи, яка порушила права або законні інтереси іншої особи, зокрема невиконання або неналежне виконання установлених вимог щодо здійснення господарської діяльності, господарське правопорушення, порушення майнових прав або законних інтересів інших суб`єктів тощо.

Правові висновки щодо елементів складу цивільного правопорушення; їх визначення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника; а також підстав та умов цивільної відповідальності містяться у низці постанов Верховного Суду, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.01.2022 у справі № 904/1448/20.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає (постанова Великої Палати Верховного Суду у справі №910/20261/16 від 26.11.2019, постанови Верховного Суду у справах №923/1315/16 від 04.09.2018, №910/2018/17 від 04.04.2018, №910/5100/19 від 07.05.2020, №910/21493/17 від 04.12.2018, №914/1619/18 від 27.08.2019, №904/982/19 від 24.02.2021).

Протиправна поведінка особи може мати прояв у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 21.04.2020 у справі № 904/3189/19, від 10.12.2018 у справі № 902/320/17.

У відповідності до положень статті 74 ГПК України, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Натомість відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу.

Господарський суд самостійно встановлює наявність чи відсутність складу цивільного правопорушення, який став підставою для стягнення шкоди, оцінюючи надані сторонами докази. Правова позиція щодо можливості суду самостійно встановлювати наявність складу правопорушення є послідовною та сталою і викладена у низці постанов Верховного Суду, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №920/715/17, а також у постановах Верховного Суду від 15.02.2022 у справі №927/219/20, від 14.09.2021 у справі №923/719/17, від 10.06.2021 у справі №5023/2837/11, від 22.04.2021 у справі №915/1624/16, від 10.03.2020 у справі №902/318/16, від 10.12.2020 у справі №922/1067/17, від 10.06.2021 у справі №5023/2837/11, від 16.02.2023 у справі №910/14588/21, від 25.05.2023 у справі №910/17196/21 тощо).

Твердження позивача щодо наявності підстав для стягнення збитків, зокрема в контексті наявності збитків та їх розміру, протиправності поведінки заподіювача збитків та існування причинного зв`язку такої поведінки із заподіяними збитками, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, підлягає доведенню саме позивачем. Аналогічний правовий висновок щодо необхідності доведення збитків викладено у постанові Верховного Суду від 22.06.2022 у справі № 904/5328/21.

Протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Натомість відповідачу потрібно довести відсутність його вини у завданні збитків позивачу. Подібні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17.11.2020 у справі №925/1289/19.

Судом встановлено, що враховуючи вимоги закону, відповідач як посадова особа, будучи виконуючим обов`язки Голови правління АТ "Івано-Франківськгаз", зобов`язаний був діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно. Проте, приймаючи неправомірний наказ від 17.05.2023 №35-зп/тр "Про виплату премії" з перевищенням повноважень, із особистою заінтересованістю в отриманні неправомірної вигоди ним та членами Правління, не пересвідчився чи рішення Наглядової ради АТ "Івано-Франківськгаз", оформлене протоколом №12/05-2023 від 12.05.2023, прийняте відповідно до вимог Статуту та Положення про Наглядову раду, що призвело до неправомірної виплати премії (заохочення) Голові та членам Правління у загальному розмірі 11 180 200 грн.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та збитками полягає у прийнятті відповідачем неправомірного наказу від 17.05.2023 №35-зп/тр "Про виплату премії", який призвів до вибуття грошових коштів із власності позивача, внаслідок чого позивачу протиправними діями відповідача завдано шкоду у розмірі 11 180 200 грн.

Відсутності вини у завданні збитків позивачу відповідачем не доведено.

На думку суду, вина відповідача проявляється у вигляді умислу на отримання винагороди - премії особисто, як в.о. Голови правління, а також членами правління.

Щодо посилання представниці відповідача на те, що оскільки суд не прийняв заяву свідка ОСОБА_7 неможливо встановити обставини справи у повному обсязі, суд зазначає таке.

Згідно з ст.73 ГПК України, показання свідків є одним з видів доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 87 ГПК України на підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків.

З огляду на те, що рішення Наглядової ради оформлюються протоколом (документально в значенні ч.2 ст.87 ГПК), такі обставини справи, як факт підписання цього рішення (в т.ч. "за" чи "утримався"), які відповідач намагається довести за допомогою допиту свідка, який і підписував цей протокол, не може встановлюватися показаннями свідків, оскільки ці обставини згідно з вимогами чинного законодавства України повинні відображатися у відповідних документах, тобто мають підтверджуватися письмовими доказами.

При цьому, з сайту АТ "Івано-Франківськгаз" судом встановлено, що 05.06.2023 позачерговими дистанційними зборами акціонерів АТ "Івано-Франківськгаз" (протокол від 08.06.2023) припинено повноваження секретаря Наглядової ради ОСОБА_7 .

Відповідно до частини 3 статті 75 ГПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Інформація, розміщена на офіційному сайті АТ "Івано-Франківськгаз" є загальнодоступною та загальновідомою, а отже не потребує окремого доказування. Такої ж думки дотримується Верховний Суд у постанові від 21.06.2023 у справі №910/2529/22.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 ГПК України).

Згідно із частиною 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У рішенні ЄСПЛ від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» вказано, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» ЄСПЛ Суд зазначив, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод.

Відповідач доводів позивача не спростував, відсутність своєї вини не довів.

Враховуючи вищенаведене, позовні вимоги є обґрунтованими та належать до задоволення.

Судовий збір, у відповідності до ст. 129 ГПК України, покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 2, 13, 20, 73, 74, 76-78, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 04.03.2025 (вх.№3595/25 від 05.03.2025) про перехід зі стадії розгляду справи по суті на стадію підготовчого засідання та закриття провадження у справі №909/1103/23.

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Івано-Франківськгаз" (76010, вул. Ленкавського, 20, м. Івано-Франківськ, ) 11 180 200 (одинадцять мільйонів сто вісімдесят тисяч двісті) грн 00 коп. збитків та 167 703 (сто шістдесят сім тисяч сімсот три) грн 00 коп. судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Західного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 11.04.2025

Суддя О.В. Рочняк