ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09 квітня 2025 року Черкаси справа №925/352/25

Суддя Господарського суду Черкаської області Кучеренко О.І., розглянувши матеріали

позовної заяви Черкаської міської ради (вулиця Байди Вишневецького, 36, місто Черкаси, 18001, ідентифікаційний код 25212542)

до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення 62142,32 грн,

ВСТАНОВИВ:

04.04.2025 Черкаська міська рада звернулася у Господарський суд Черкаської області із позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , у якому просить суд стягнути з відповідачки на користь міського бюджету міста Черкаси безпідставно утримувані кошти за користування земельною ділянкою комунальної власності без правовстановлюючих документів у період з 26.11.2018 до 26.02.2025 у сумі 62142,32 грн.

У позовній заяві позивач також просить суд стягнути з відповідача на користь Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради судові витрати зі сплати судового збору у сумі 3028,00 грн.

Подана позовна заява відповідає вимогам, які викладені у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 3, 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Згідно з пунктом 1 частини 5 цієї статті, малозначною є справа, у якій ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 2025 рік встановлено Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» №4059-IX від 19.11.2024 і становить 3028,00 грн.

Статтею 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За правилами статті 250 Кодексу питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що оскільки сума позову визначена у розмірі 22602,34 грн, що становить менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028,00 грн * 100=302 800,00 грн), тому справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Крім того, позивачем до позовної заяви додано договір про поділ майна подружжя з конкретним визначенням часток від 19.07.2017, який укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Згідно з цим договором, його сторони за взаємною згодою цим договором здійснили поділ майна, набутого ними під час перебування в зареєстрованому шлюбу у спільну сумісну власність.

Згідно з пунктом 3 договору про поділ майна подружжя, у ОСОБА_2 у особистій приватній власності залишається 12/25 частин нежитлових приміщень, які знаходяться за адресою АДРЕСА_2 , а саме приміщення 1-го поверху, загальною площею 173,2 м2, а саме №1-1 тамбур, №1-2 торговий зал, №1-3 кабінет, №1-4 санвузол, №1-5 коридор, №1-6 котельня, №ІІІ госп.приміщення, №IV коморо.

В особисту приватну власність ОСОБА_1 переходить 13/25 частин нежитлових приміщень, які знаходяться за адресою АДРЕСА_2 , а саме приміщення 2-го поверху, загальною площею 189,0 м2, а саме 2-1 кабінет, №2-2 кабінет, №2-3 кабінет, №2-4 коридор, №2-5 серверна, №2-6 санвузол, №2-7 кабінет, №2-8 кабінет, №І тамбур, №2-сходова клітина.

Отже, з наведеного слідує, що у відповідачки та ОСОБА_2 в особистій приватній власності кожного перебуває частина нежитлових приміщень, які знаходяться в одній будівлі та яка знаходиться на земельній ділянці позивача, за користування якою без правовстановлюючих документів позивач просить суд стягнути безпідставно утримувані грошові кошти.

Відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Отже, суд вважає, що рішення у цій справі може вплинути на права або обов`язки ОСОБА_2 , тому суд залучає його до розгляду справи, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачки.

Відповідно до статті 168 Господарського процесуального кодексу України, третя особа має право подати пояснення щодо позову або відзиву. У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - сьомою статті 165 цього Кодексу. Пояснення третьої особи подаються в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк, який дозволить третій особі підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, та надати пояснення до позову або відзиву, а іншим учасникам справи - відповідь на такі пояснення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 50, 176, 233-235, 250 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1.Прийняти позовну заяву Черкаської міської ради до розгляду і відкрити провадження у справі.

2.Залучити до розгляду у справі, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачки ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ). Встановити третій особі строк для подання пояснень щодо позову протягом 10 днів з дня отримання цієї ухвали суду.

3.Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

4.Встановити відповідачці строк 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання суду відзиву на позов та усіх доказів, якими обґрунтовує свої заперечення та клопотання (у разі наявності) щодо розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, одночасно надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду, а також встановити відповідачці строк для подання заперечень на відповідь на відзив (у разі їх наявності) не пізніше 10 днів з дня отримання відповіді на відзив.

5.Встановити позивачу строк на подачу відповіді на відзив відповідача, а також доказів її направлення відповідачу не пізніше 10 днів з дня отримання відзиву.

6.Попередити відповідачку, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (частина 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України). При цьому, якщо докази не можуть бути подані разом з відзивом з об`єктивних причин, відповідачка повинна про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частини 3, 4 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ck.arbitr.gov.ua/

Відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або із застосуванням засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частиною 7 статті 42 Господарського процесуального кодексу України якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до статті 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи, за наявності у них електронного кабінету мають можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.І.Кучеренко