ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"08" квітня 2025 р. Справа№ 910/1864/24

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Сітайло Л.Г.

за матеріалами апеляційної скарги Приватного підприємства "Саймон-2006"

на рішення Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 (повний текст складено 12.03.2025)

у справі № 910/1864/24 (суддя Бондаренко-Легких Г. П.)

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

до 1. Приватного підприємства "Саймон-2006"

2. ОСОБА_1

3. Сільськогосподарського виробничого кооперативу "Красноріченський"

про стягнення 7 524 871, 84 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 позов Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" задоволено повністю.

Стягнуто з Приватного підприємства "Саймон-2006", ОСОБА_1 , Сільськогосподарського виробничого кооперативу "Красноріченський" як солідарних боржників на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" заборгованість за кредитом у розмірі 5 925 060 грн 50 коп, заборгованість за процентами за користування кредитом у розмірі 1 599 811 грн 05 коп та судовий збір у розмірі 90 298 грн 46 коп.

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, Приватне підприємство "Саймон-2006" звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі №910/1864/24 та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2025 апеляційну скаргу Приватного підприємства "Саймон-2006" у справі №910/1864/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В.

Суд вказує на те, що 18.10.2023 р. набрав чинності Закон України № 3200-ІХ від 29.06.2023 р. "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами". Вказаним законом внесені відповідні зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. ч. 1 та 5 ст. 6 ГПК України у редакції від 18.10.2023 у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно з ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Частиною 8 вказаної статті також передбачено, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, суд зазначає, що Приватне підприємство "Саймон-2006" відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України, починаючи з 18.10.2023 р., зобов`язано зареєструвати електронний кабінет в обов`язковому порядку, що, однак, не позбавляє права відповідача-1 подавати процесуальні документи в паперовій формі.

Вбачається, що апеляційна скарга Приватного підприємства "Саймон-2006" подана до суду засобами поштового зв`язку, адвокатом Мишко Олександром Васильовичем з зазначенням про наявність саме у останнього електронного кабінету.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб-громадян України), номери засобів зв`язку та електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Поряд з цим, апеляційна скарга Приватного підприємства "Саймон-2006" не містить відомостей про наявність або відсутність саме у скаржника (відповідача-1) електронного кабінету.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6. ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст. 174 цього кодексу.

В апеляційній скарзі скаржник просить про відстрочення сплати судового збору до ухвалення апеляційним судом постанови.

Апелянт посилається у своїй заяві про відстрочення сплати судових витрат на те, що він позбавлений можливості здійснювати господарську діяльність у зв`язку з тим, що з 01.03.2022, території де здійснював господарську діяльність, були віднесені до тимчасово окупованих російською федерацією.

Статтею 8 Закону "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Отже, право суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору закон пов`язує з встановленням чітко визначеного переліку обставин, до яких не відносяться обставини, викладені заявником у заяві.

Північний апеляційний господарський суд зазначає, що належним доказом існування підстави, передбаченої пунктом 1 частини 1 статті 8 Закону "Про судовий збір", є довідка з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка б підтвердила, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік. Однак скаржником такої довідки не надано.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19 та постанові від 07.12.2020 у справі №641/3706/19.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 (пункти 39, 41).

Оскільки, скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі або документів, що підтверджують підстави відстрочення сплати судового збору, відповідно до закону, суд зазначає, що апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктами 2 частини 3 статті 258 ГПК України.

Частиною 2 статті 260 ГПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до приписів частини 1 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Апеляційний суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд апеляційної інстанції зазначає, що скаржнику необхідно усунути недоліки апеляційної скарги та надати суду належні докази з Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка б підтвердила, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік та зареєструвати електронний кабінет відповідно до ст. 6 цього кодексу.

Керуючись статтями 6, 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Саймон-2006" на рішення Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі № 910/1864/24 залишити без руху.

2. Роз`яснити скаржнику, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали через систему "Електронний суд", особа має право усунути недоліки шляхом подання відповідної заяви/клопотання з доказами з Державної податкової служби України про розмір доходів за попередній календарний рік, яка б підтвердила, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік та зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами відповідно до ст. 6 цього кодексу.

3. Попередити скаржника, що якщо не буде усунено недоліки в зазначений строк шляхом подання відповідної заяви/клопотання, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

Суддя Л.Г. Сітайло