УХВАЛА

14 квітня 2025 року

м. Київ

cправа № 923/1486/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С. В. головуючий (доповідач), Кібенко О.Р., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 (головуючий суддя - Таран С.В., судді: Поліщук Л.В., Богатир К.В.)

у справі №923/1486/21

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 ,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Петровець",

про розірвання договору та стягнення 9 509 920 грн,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , в якому просив розірвати укладений між сторонами договір купівлі-продажу частки (частини частки) у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Петровець" від 21.06.2021, а також стягнути з відповідача на користь позивача сплачені за вказаним договором кошти у розмірі 9 509 920 грн.

Господарський суд Одеської області рішенням від 03.01.2024 у справі №923/1486/21 у задоволенні позову відмовив; стягнув з ОСОБА_1 в дохід державного бюджету України судовий збір у розмірі 142 648,80 грн.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 03.01.2024 у справі №923/1486/21 та постановити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Південно-західний апеляційний господарський суд ухвалою від 21.02.2024 у справі №923/1486/21 зазначену апеляційну скаргу залишив без руху, встановив апелянту строк для усунення недоліків його апеляційної скарги: десять днів з дня вручення даної ухвали.

Південно-західний апеляційний господарський суд ухвалою від 19.03.2024 повернув ОСОБА_1 апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Одеської області від 03.01.2024 у справі №923/1486/21 з доданими до неї документами. Справу №923/1486/21 повернув Господарському суду Одеської області.

ОСОБА_1 звернувся 19.03.2025 засобами поштового зв`язку до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить: (1)поновити строк на касаційне оскарження ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024; (2)скасувати ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 та направити цю справу на розгляду до суду апеляційної інстанції на стадію виконання ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 (залишення апеляційної скарги без руху).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2025 для розгляду цієї справи визначено колегію суддів у складі: Бакуліна С.В. - головуючий (доповідач), судді: Кібенко О.Р., Студенець В.І.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Згідно норми частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, вона залишається без руху.

1. Щодо сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) ставка судового збору, що підлягала сплаті за подання до господарського суду касаційної скарги на ухвалу суду, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року встановлено у розмірі 3 028 грн.

Відтак скаржник за подання касаційної скарги повинен сплатити судовий збір у розмірі 3 028 грн з урахуванням встановленого розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня календарного року, в якому подана скарга.

Натомість скаржник не додав до касаційної скарги документа, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

2. Строки касаційного оскарження.

Частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною першою статті 288 ГПК касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною третьою статті 288 ГПК передбачена можливість поновлення строку на касаційне оскарження у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення пропущеного строку судом касаційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, обов`язок з доведення яких покладено на скаржника.

В обґрунтування пропуску встановленого законом строку для подання касаційної скарги ОСОБА_1 вказує на те, що ухвалу від 21.02.2024 він не отримував. Після встановлення факту відкриття стосовно позивача (на початку лютого 2025) виконавчого провадження №74872743 щодо виконання наказу Господарського суду Одеської області №923/1486/21 і звернення до іншого адвоката, який перебуває за межами України, позивачу стало відомо, що ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 у цій справі його апеляційна скарга була залишена без руху, а в подальшому, ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 повернута у зв`язку невиконанням раніше зазначеної ухвали.

Також скаржник вказує на те, що після звернення з апеляційною скаргою, адвокат Долгополов О.В. зник зі зв`язку, засоби його зв`язку не відповідають (телефонний номер і електронна пошта адвоката), за адресою у місті Херсоні він не мешкає. Про його долю на даний час нічого не відомо.

Верховний Суд вважає, що наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними з таких підстав.

Предметом касаційного оскарження, як убачається з касаційної скарги, є ухвала Південно-західного апеляційного господарського суду, прийнята 19.03.2024.

Електронний варіант ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 у справі №923/1486/21 забезпечено для надання загального доступу 21.03.2024 у мережі Інтернет за адресою: https://reyestr.court.gov.ua/Review/ 117749860.

Останнім днем оскарження ухвали Південно-західного апеляційного господарського від 19.03.2024 у справі №923/1486/21, відповідно до приписів статті 288 ГПК, є 08.04.2024.

ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою 19.03.2025, тобто із значним пропуском встановленого процесуального строку (майже рік).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 42 ГПК учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

Згідно з частиною першою статті 43 ГПК учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно частини четвертої статті 13 ГПК кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Верховний Суд враховує, що згідно з наявною інформацією в комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції 19.03.2024 доставлена до електронного кабінету представнику ОСОБА_1 - адвокату Долгополову О.В.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (частина перша статті 61 ГПК).

Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень (частина третя статті 120 ГПК).

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє (частина сьому статті 242 ГПК).

Таким чином, вважається, що оскаржувану ухвалу вручено ОСОБА_1. в особі уповноваженого представника - адвоката Долгополова О.В., припинення укладеного з яким договору про надання правничої допомоги на момент вручення ухвали не підтверджено, як і обставин його зникнення зі зв`язку.

Крім того, скаржник не зазначає з якого моменту адвокат Довгополов О.В. припинив системно бути на зв`язку, не наводить причин, які завадили звернутися до іншого адвоката одразу після того, як адвокат припинив підтримувати зв`язок, враховуючи, що скаржнику, як він зазначає, було відомо про ситуацію в місті Херсон (постійні обстріли, руйнування, загибель людей).

Суд також зазначає, що відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення у справі "Пономарьов проти України" (Ponomaryov v. Ukraine) від 03.04.2008, № 3236/03, § 41).

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, ЄСПЛ в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд враховує, що згідно з відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції було оприлюднено 21.03.2024, тобто з цієї дати скаржник мав можливість ознайомитись із оскаржуваною ухвалою в Єдиному державному реєстрі судових рішень, інформацію з якого слід вважати загальновідомою згідно із Законом України "Про доступ до судових рішень". Такого висновку Суд доходить з урахуванням наведеної практики ЄСПЛ, відповідно до якої скаржник мав обов`язок у розумні строки цікавитись перебігом процедури апеляційного оскарження рішення суду за його скаргою.

Обов`язок доведення наявності поважних причин відповідними доказами покладено на скаржника.

Відповідно до частини першої статті 73 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 74 ГПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, ОСОБА_1 належним чином не обґрунтував та не надав доказів на підтвердження наявності особливих і непереборних обставин, що перешкоджали йому ознайомитися з оскаржуваним судовим рішенням раніше ніж лютий 2025 року (обізнаність про виконавче провадження). Відсутність активних дій з боку скаржника у зазначений період, у розумінні положень процесуального закону, свідчить про недотримання ним принципу розумності строків та належної обачності, що не підтверджує обґрунтованість підстав для поновлення процесуального строку.

За змістом частини третьої статті 292 ГПК у випадку, якщо касаційна скарга подана після закінчення строків, установлених статтею 288 ГПК, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними, вона залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутись до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Ураховуючи викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 у справі №923/1486/21 підлягає залишенню без руху на підставі частин другої та третьої статті 292 ГПК, із наданням скаржнику строку для усунення недоліків, а саме подання Верховному Суду: (1) заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для його поновлення; (2) документа, що підтверджує сплату судового збору у сумі 3 028 грн, за наведеними нижче реквізитами:

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: UA0026007;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга, та дата судового рішення, що оскаржується.

Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду.

При цьому звертається увага на те, що заяви про усунення недоліків та про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для його поновлення, подані на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши Суду докази такого надіслання.

Згідно з частиною четвертою статті 174 та частиною другою статті 292 ГПК якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 288, 290, 292, 314 ГПК, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Підстави, наведені у клопотанні ОСОБА_1 про поновлення строку на оскарження ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 у справі №923/1486/21, визнати неповажними.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.03.2024 у справі №923/1486/21 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що якщо заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення у цій справі не буде подано скаржником в зазначений строк, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі пункту 4 частини першої статті 293 ГПК.

5. Роз`яснити ОСОБА_1 , що невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді О.Р. Кібенко

В.І. Студенець