ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

08.04.2025 Справа №905/1299/24

Господарський суд Донецької області у складі судді Курило Г.Є.,

при секретарі судового засідання (помічнику судді за дорученням) Шуть А.В.,

розглянувши матеріали справи

за позовом: Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», м.Київ

до відповідача: Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», м.Краматорськ

про стягнення 6065830,73 грн

Представники сторін:

від позивача (в режимі відеоконференції): Сосунов Є.В. - адвокат на підставі довіреності;

від відповідача (в режимі відеоконференції): Жукова Л.А. - адвокат на підставі довіреності.

Суть справи: Позивач, Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго», м.Київ, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до відповідача, Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», м.Краматорськ, про стягнення 68112348,07 грн, з яких 67966314,93 грн основний борг, 146033,14 грн 3% річних.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов публічного договору про участь у балансуючому ринку від 10.08.2021, ідентифікатор договору №0112-04124.

Ухвалою суду від 09.10.2024 позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», м.Київ до відповідача, Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», м.Краматорськ про стягнення 68112348,07 грн залишено без руху; надано Приватному акціонерному товариству «Національна енергетична компанія «Укренерго», м.Київ строк для усунення недоліків його позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху.

14.10.2024 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла заява б/н від 11.10.2024 на виконання вимог ухвали суду від 09.10.2024 з додатками.

Ухвалою суду від 17.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; підготовче засідання призначено на 13.11.2024 о 12:00 год.

12.11.2024 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву б/н від 12.11.2024, за змістом якого відповідач зазначив наступне. Залишок несплаченої заборгованості ПАТ «Донбасенерго» перед НЕК «Укренерго» за отриману в серпні 2024 року балансуючу електричну енергію становить 67966314,93 грн, водночас зазначена заборгованість ПАТ «Донбасенерго» утворилася під час воєнного стану у зв`язку з обставинами, які не залежали від волі відповідача. Відповідач має особливий статус в умовах воєнного стану, є критично важливим для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період; Слов`янська ТЕС ПАТ «Донбасенерго» (основний актив відповідача) є об`єктом критичної інфраструктури як в галузі виробництва електричної енергії, так і в галузі виробництва тепла; до 30 квітня 2025 року Слов`янська ТЕС ПАТ «Донбасенерго» в інтересах суспільства, для забезпечення обороноздатності держави працюватиме з використанням в якості основного технологічного палива природного газу замість вугілля, що обумовлює збитковість діяльності з виробництва електроенергії; наявна заборгованість населення за спожиту теплову енергію і гарячу воду, постачання яких забезпечене Слов`янською ТЕС ПАТ «Донбасенерго»; внаслідок збройної агресії Російської Федерації ПАТ «Донбасенерго» перебуває під впливом надзвичайних обставин; Слов`янська ТЕС неодноразово зазнавала обстріли з боку військ РФ, які нанесли значні пошкодження основним засобам підприємства; станом на 12.11.2024 склалися обставини, які створюють загрозу припинення господарської діяльності (банкрутства) ПАТ «Донбасенерго», а саме скрутне фінансове становище та триваюча тенденція його погіршення; доказом скрутного фінансового становища ПАТ «Донасенерго» є також офіційне визнання Державною податковою службою неможливості для ПАТ «Донбасенерго» виконувати обов`язки зі сплати податків; про виникнення та існування виняткових обставин щодо роботи Слов`янської ТЕС протягом періоду воєнного стану позивач був обізнаний і як сторона договору про участь у балансуючому ринку електричної енергії, і як оператор системи передачі, що забезпечує передачу електроенергії магістральними та міждержавними мережами і виконує функції диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єднаною енергосистемою України, що підтверджується, зокрема, листами ПАТ «Донбасенерго», які направлялися на адресу НЕК «Укренерго» у період травень вересень 2022 року. Відповідач наполягає, що строк виконання зобов`язання учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, переноситься на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків. Водночас, нарахування 3% річних є безпідставним, оскільки ПАТ «Донбасенерго» направило НЕК «Укренерго» лист від 12.06.2024 №01-1.3/00858 щодо надання згоди на зарахування зустрічних однорідних вимог за взаємною заборгованістю, що сформувалась (та буде формуватися у подальшому) за договором про врегулювання небалансів електричної енергії та/або договором про участь у балансуючому ринку за результатами діяльності Товариства у різних розрахункових періодах. НЕК «Укренерго» листом від 18.06.2024 №01/36521 надало відповідь ПАТ «Донбасенерго» про те, що згоду ПАТ «Донбасенерго» взято до уваги, на сьогодні адміністратор розрахунків проводить підготовчі роботи для процесу зарахування зустрічних однорідних вимог, оптимізує внутрішні процеси, найближчим часом повідомить інформацію щодо згоди НЕК «Укренерго» на зарахування зустрічних однорідних вимог. За наведених обставин звернення НЕК «Укренерго» з позовом про стягнення з ПАТ «Донбасенерго» основного боргу за договором за серпень 2024 року та 3% річних не може розцінюватися інакше, як прояв суперечливої поведінки позивача та сприяння штучному збільшенню заборгованості ПАТ «Донбасенерго».

Ухвалою суду від 13.11.2024 відкладено підготовче засідання на 10.12.2024 об 11:00год.

15.11.2024 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла відповідь на відзив б/н від 15.11.2024, за змістом якого зазначено наступне: визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу; неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих за цим договором зобов`язань позбавляє таку сторону права посилатися на будь-яку зазначену в пункті 6.1 цього договору обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань; судом повинно бути враховано та досліджено фінансовий стан позивача для дотримання принципу рівності перед законом; ступінь критичності позивача визначено в наказі Міненерго № 63 від 23.02.2023, в якому позивач визнаний критично важливим підприємством для функціонування життєдіяльності держави, системи передачі та ринку електричної енергії; посилання відповідача про те, що він потерпає від збройної агресії а позивач ні, є безпідставними та такими, що намагаються уникнути виконання своїх договірних та законних зобов`язань, тому такі посилання є такими, що не можуть бути підставою для невиконання вимог договорів та законів України.

09.12.2024 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшло клопотання б/н від 09.12.2024 про відкладення підготовчого засідання. В обґрунтування клопотання відповідач посилається на те, що між сторонами триває процедура погодження умов проведення зарахування зустрічних однорідних вимог.

Ухвалою суду від 10.12.2024 продовжено строк підготовчого провадження у справі №905/1299/24 на 30 (тридцять) днів; задоволено клопотання представника відповідача та відкладено підготовче засідання на 14.01.2025 об 11:00 год.

09.01.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшли пояснення б/н від 09.01.2025 щодо зменшення суми заявленої до стягнення заборгованості та перебування ПАТ «Донбасенерго» під впливом форс-мажору, за змістом яких зазначено, що відповідач вважає за необхідне повідомити суд про те, що 11.12.2024 сторонами у справі був підписаний Акт зарахування зустрічних однорідних вимог згідно з Договорами від 10.08.2021 № 0112-04124 та 10.08.2021 № 0112-01124, відповідно до якого у ПАТ «Донбасенерго» припинене грошове зобов`язання перед НЕК «Укренерго» зі сплати заборгованості за балансуючу електричну енергію, придбану у позивача в серпні 2024 року на загальну суму 19398295,46 грн. Відповідач наполягає, що заборгованість перед ПрАТ «НЕК «Укренерго» за договором, яка є предметом позовних вимог у цій справі, виникла у ПАТ «Донбасенерго» через обставини об`єктивного характеру, які перебувають поза впливом відповідача й не можуть бути усунені за допомогою розрахунку комерційних ризиків чи оптимізації виробничих процесів. Також, відповідачем повідомлено, що Миколаївська територіальна громада й, зокрема, Слов`янська ТЕС, протягом листопада грудня 2024 року зазнавали нових обстрілів й пошкоджень. ПАТ «Донбасенерго» повідомило суд про те, що 25 грудня 2024 року держава агресор здійснила масований ракетний обстріл енергетичних об`єктів, в тому числі Слов`янської ТЕС, внаслідок прямого влучання у блочний трансформатор блоку №7 генеруюче обладнання Слов`янської ТЕС було аварійно зупинено. Станом на дату подання цих пояснень Слов`янська ТЕС не виробляє електричну енергію у зв`язку із аварійною зупинкою. Відповідач наголошує, що строк виконання зобов`язання учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, переноситься на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків.

14.01.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшла заява б/н від 14.01.2025 про надання довіреності на 2025 рік.

Ухвалою суду від 14.01.2025 задоволено усне клопотання представника позивача про відкладення підготовчого засідання та відкладено підготовче засідання на 29.01.2025 о 10:30год.

16.01.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшли пояснення б/н від 16.01.2025 щодо зменшення суми заявленої до стягнення заборгованості у зв`язку з частковим припиненням зобов`язання відповідача зарахуванням зустрічних однорідних вимог, за змістом яких повідомлено, що у зв`язку із зарахуваннями зустрічних однорідних вимог за Актом від 11.12.2024 та Актом від 16.01.2025 і частковим припиненням зобов`язання відповідно на суми 19398295,46 грн та 43135061,46 грн сума основної заборгованості ПАТ «Донбасенерго» перед НЕК «Укренерго» за договором про участь у балансуючому ринку, яка є предметом позовних вимог у справі №905/1299/24, зменшена на загальну суму 62533356,92 грн.

24.01.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява б/н від 24.01.2025 про закриття провадження в частині часткової сплати основної заборгованості за позовом після підписання актів зарахування зустрічних однорідних вимог за договором «Про участь у балансуючому ринку» електричної енергії за договором від 10.08.2021 № 0112-04124, за змістом якої останній просить суд закрити провадження в частині стягнення основного боргу за період: серпень 2024 року на загальну суму: 62533356,92грн, непогашеною залишилась сума основного боргу 5432958,01 грн та 3% річних, а також просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у розмірі 6065830,73 грн, з яких 5432958,01 грн сума основного боргу, 632872,72 грн 3% річних.

29.01.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшло клопотання б/н від 29.01.2025 про повернення частини сплаченого судового збору у зв`язку із частковою сплатою відповідачем частини суми основної заборгованості за позовом, за змістом якого останній зазначає, що у зв`язку із частковою сплатою відповідачем частини основного боргу за позовом (нетінгом), та збільшенням нарахувань позивачем в частині стягнення 3% річних, просить суд розподілити судові витрати, повернувши з Державного бюджету України частину раніше сплаченого судового збору за подання позовної заяви в частині сплаченої відповідачем суми основного боргу згідно вимог чинного законодавства.

Ухвалою суду від 29.01.2025 задоволено заяву б/н від 24.01.2025 Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про закриття провадження в частині часткової сплати основної заборгованості за позовом після підписання актів зарахування зустрічних однорідних вимог за договором «Про участь у балансуючому ринку» електричної енергії за договором від 10.08.2021 №0112-04124 та закрито провадження по справі в частині стягнення 62533356,92 грн основного боргу за відсутністю предмету спору; прийнято до розгляду клопотання позивача про збільшення розміру позовних вимог викладене в заяві б/н від 24.01.2025 про закриття провадження в частині часткової сплати основної заборгованості за позовом після підписання актів зарахування зустрічних однорідних вимог за договором «Про участь у балансуючому ринку» електричної енергії за договором від 10.08.2021 № 0112-04124; встановлено подальший розгляд справи проводити з урахуванням прийнятого клопотання про збільшення розміру позовних вимог; відкладено підготовче засідання на 18.02.2025 о 12:30 год. в межах розумного строку розгляду справи; запропоновано відповідачу до 14.02.2025 висловити позицію щодо заявлених позовних вимог з урахуванням прийнятого до розгляду клопотання позивача про збільшення розміру позовних вимог.

14.02.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшли заперечення б/н від 14.02.2025 щодо заяви НЕК «Укренерго» від 24.01.2025 в частині заявлених сум 3 % річних, нарахованих на суму припинених зобов`язань станом на 23.01.2025. ПАТ «Донбасенерго» не погоджується з обґрунтованістю здійснення позивачем такого донарахування, вважає, що саме позивач сприяв збільшенню періоду прострочення, зволікаючи з проведенням зарахування зустрічних однорідних вимог; відповідач у відзиві на позовну заяву вже зазначав про передчасність заявлення НЕК «Укренерго» позову у справі №905/1299/24, оскільки державою запроваджено механізм зменшення взаємної заборгованості між ОСП та учасниками ринку електричної енергії, яка утворюється у певні періоди за договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії»; рішення НКРЕКП, видані в межах його компетенції, відносяться до актів цивільного законодавства, і виконання зобов`язань суб`єктами енергетичних ринків мають здійснюватись відповідно до рішень НКРЕКП; Постановою НКРЕКП від 22.05.2024 №990 було внесено доповнення до пункту 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 новим підпунктом, відповідно до якого визначено ОСП (у ролі АР), СВБ та ППБ здійснювати зарахування зустрічних однорідних вимог у разі наявності взаємної заборгованості, що сформувалась за договором про врегулювання небалансів електричної енергії або договором про участь у балансуючому ринку за результатами діяльності такого учасника ринку у різних розрахункових періодах, згідно з чинним законодавством України, за наявності взаємної згоди сторін таких договорів. Таким чином, на НЕК «Укренерго» як Оператора системи передачі (ОСП) покладено обов`язок здійснювати зарахування зустрічних однорідних вимог по заборгованості за зазначеними вище договорами з іншими учасниками ринку електричної енергії, в тому числі і ПАТ «Донбасенерго», за наявності згоди обох сторін, однак маючи зустрічну заборгованість перед відповідачем з вересня 2024 року та письмово підтверджену згоду відповідача на здійснення зарахування зустрічних однорідних вимог (оформлену листом ПАТ «Донбасенерго» від 12.06.2024 №01-1.3/00858), НЕК «Укренерго» як адміністратор розрахунків розпочав здійснення процедури зарахування зустрічних однорідних вимог лише у грудні 2024 року. За умови вчасного зарахування зустрічних однорідних вимог (саме в момент виникнення зустрічної вимоги) заборгованість ПАТ «Донбасенерго» перед НЕК «Укренерго» не існувала би, і були б відсутні підстави для нарахування додатково 3% річних. Водночас, відповідачем заявлено клопотання щодо зменшення суми 3% річних на 99%, за змістом якого останній просить суд врахувати, що Миколаївська територіальна громада, де знаходяться об`єкти ПАТ «Донбасенерго», зазнала обстрілів з боку РФ протягом вересня грудня 2024 року, Слов`янська ТЕС у зв`язку з пошкодженням об`єкта наразі зупинена, матеріалами справи підтверджується, що для ПАТ «Донбасенерго» склалися обставини, які створюють загрозу припинення його господарської діяльності (банкрутства), на сьогодні ПАТ «Донбасенерго» знаходиться у виняткових обставинах. ПАТ «Донбасенерго» просить Господарський суд Донецької області під час вирішення клопотання відповідача про зменшення розміру 3% річних на 99% (у разі, якщо суд дійде висновку про обґрунтованість вимог позивача про стягнення 3% річних) врахувати висновки постанови Касаційного господарського суду від 12.09.2024 у справі №915/1308/23.

Ухвалою суду від 18.02.2025 закрито підготовче провадження по справі №905/1299/24; призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 18.03.2025 об 11:30 год.

03.03.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшли додаткові пояснення щодо заперечення про нарахування 3% річних та інфляційних витрат б/н від 03.03.2025, за змістом яких зазначено, що нарахування, передбачені ст. 625 Цивільного кодексу України, не є штрафними санкціями відповідальності відповідача, а становлять особливий компенсаційний вид відповідальності, що відрізняється від штрафної, яка полягає, наприклад, у стягненні пені чи штрафу; зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю, відповідно, й вимога про сплату інфляційних та річних процентів є додатковою до основної вимоги. Підстав для врахування позиції відповідача у суду відсутні та не можуть бути підставою для залишення без задоволення або зменшення таких виплат, так як законних підстав відповідачем не наведено у запереченнях.

В судовому засіданні 18.03.2025 оголошено перерву до 08.04.2025 о 13:00 год.

07.04.2025 підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшли додаткові пояснення щодо питань, які виникали у суду та позивача під час судового засідання 18.03.2025 з розгляду справи по суті, в яких відповідач наполягає, що станом на дату розгляду справи по суті борг ДП «Енергоринок» перед ПАТ «Донбасенерго» залишається непогашеним; обставини справи №905/950/24, на які посилається НЕК «Укренерго» під час розгляду справи №905/1299/24, не мають значення для вирішення справи №905/1299/24; обставини, встановлені рішенням Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 у справі №910/4512/22, не мають преюдиційного значення для розгляду справи №905/1299/24; доводи позивача про звичність тривалої процедури розгляду ним питання щодо здійснення зарахування зустрічних однорідних вимог не можуть вважатися належним обґрунтуванням причин затримки цієї процедури на 2-3 місяці, а позовні вимоги НЕК «Укренерго» в частині стягнення додаткових нарахувань 3% річних задоволенню не підлягають.

У судовому засіданні 08.04.2025 представник позивача в режимі відеоконференції надав пояснення щодо позову, наполягав на задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні 08.04.2025 представник відповідача в режимі відеоконференції просила відмовити в задоволенні позовних вимог, у випадку задоволення позовних вимог щодо стягнення заборгованості просила зменшити розмір 3% річних.

За приписами статті 129 Конституції України, статті 2 Господарського процесуального кодексу України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку «розумності строку» розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття «розумного строку» не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Савенкова проти України» від 02.05.2013, «Папазова та інші проти України» від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення «розумний строк» в рішенні у справі «Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства» роз`яснив, що строк, який можна визначити «розумним», не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Разом з цим, на підставі Указів Президента України починаючи з 24.02.2022 і по теперішній час на території України діє режим воєнного стану.

У зв`язку із введенням на території України воєнного стану, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів і працівників суду, у відповідності до розпорядження голови суду, доступ до приміщення суду був тимчасово обмежений, а наразі запроваджено роботу суду в змішаному режимі (в приміщенні суду та дистанційно).

З огляду на зазначені вище обставини, для визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи, розгляд справи здійснено за межами строків, встановлених Господарським процесуальним кодексом України, проте в розумні строки.

З`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази на їх підтвердження, виходячи з фактів, встановлених у процесі розгляду справи, суд встановив.

Позивач, Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» є юридичною особою, що утворена 29.07.2019 як акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюються в державній власності, внаслідок реорганізації шляхом перетворення Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 15.02.2019 № 73 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.11.2017 № 829-р «Про погодження перетворення державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» у приватне акціонерне товариство».

Вказана юридична особа зареєстрована у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з ідентифікаційним кодом 00100227. Основним видом економічної діяльності є передача електроенергії (код 35.12).

Публічне акціонерне товариство «Донбасенерго» (відповідач або ППБ) надіслало Приватному акціонерному товариству «Національна енергетична компанія «Укренерго» (позивачу, ОСП) заяву-приєднання до Договору про участь у балансуючому ринку та включення до реєстру постачальників послуг з балансування.

Приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» було повідомлено Публічне акціонерне товариство «Донбасенерго» про акцептування заяви останнього про приєднання до умов Договору про участь у балансуючому ринку та долучено до реєстру постачальників послуг з балансування; ідентифікатор договору №0112-04124, дата акцептування 10.08.2021.

Судом встановлено, що на момент спірних правовідносин діяла редакція Договору, що затверджена наказом Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» №392 від 08.07.2024.

За змістом пунктів 1.1 та 1.2 договору №0112-04124 від 10.08.2021 (далі - договір), цей договір є договором приєднання в розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого договору в цілому. За цим договором ППБ зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення ОСП балансування об`єднаної енергетичної системи України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов цього договору та правил ринку.

Загальна вартість договору складається із суми придбаних та проданих обсягів електричної енергії на балансуючому ринку протягом дії цього договору та відповідно до умов цього договору (п.2.1 договору).

Пунктом 2.2 договору передбачено, що розрахунок ціни купівлі-продажу електричної енергії визначається відповідно до Правил ринку.

Для розрахунків за цим Договором використовуються обсяги електричної енергії, купленої-проданої на балансуючому ринку ППБ (п.3.1 договору).

Відповідно до п.4.1 договору, формування ОСП декадних звітів ППБ, місячних звітів ППБ, забезпечення ППБ коштів на рахунок ескроу ППБ відповідно до них, формування актів та списання ОСП коштів з рахунків ескроу ППБ на поточний рахунок із спеціальним режимом використання ОСП здійснюється відповіднодо процедур та у строки, визначені Правилами ринку та цим договором.

Згідно з п. 4.3. договору, ОСП формує та направляє Акт купівлі-продажу до ППБ не пізніше 13 календарного дня місяця, наступного за розрахунковим.

Підписання Акта відбувається в електронній формі (за допомогою системи, яка забезпечує функціонування електронного документообігу з накладанням КЕП (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено Законом), що забезпечує юридично значимий електронний документообіг між сторонами та розміщений у мережі Інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/.

ППБ протягом двох робочих днів з дня направлення ОСП до ППБ Акта розглядає та повертає ОСП один примірник Акта, підписаного зі своєї сторони. Акт повинен бути підписаний сторонами в один і той самий спосіб.

У разі незгоди із розрахунками ОСП відповідно до Акта ППБ протягом двох робочих днів надсилає ОСП обґрунтовані зауваження щодо цього Акта та ініціює спір відповідно до норм чинного законодавства. До вирішення спору обсяг та вартість електричної енергії визначається за даними, зазначеними в Акті.

Якщо ППБ протягом двох робочих днів з дня направлення ОСП до ППБ Акта не ініціював спір та не направив до ОСП підписаний зі сторони ППБ примірник Акта, то такий Акт вважається підписаним ППБ.

Пунктом 4.4. договору встановлено, що урегулювання сторонами взаємних зобов`язань здійснюється згідно з чинним законодавством України, із застосуванням неттінгу виключно шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог.

Згідно з п.5.2. договору ОСП має право отримувати від ППБ оплату, визначену згідно з вимогами Правил ринку, за придбану цим ППБ балансуючу електричну енергію.

У розділі 6 Договору «Форс-мажор» узгоджено, що якщо внаслідок дії форс-мажорних обставин (техногенного, природного, соціально-політичного, військового характеру, обставин юридичного форс-мажору (дія/рішення органів державної влади, органів, установ, що містить заборону або обмеження з питань, які мають безпосереднє відношення до виконання цього договору) унеможливлюється виконання будь-якою стороною зобов`язань за цим договором, така сторона повинна повідомити у письмовій формі про це іншу сторону протягом 5 днів з моменту виникнення таких обставин (п.6.1. договору).

Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих за цим договором зобов`язань позбавляє сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань (п.6.2. договору).

За умовами пунктів 6.3., 6.4. договору у разі дії форс-мажорних обставин більше 30 календарних днів сторони мають право відмовитися від подальшого виконання зобов`язань за цим договором та в установленому порядку розірвати договір. Розірвання цього договору тягне за собою відповідні правові наслідки щодо діяльності сторін на ринку електричної енергії. Наявність форс-мажорних обставин підтверджується відповідним документом, виданим Торгово-промисловою палатою України або відповідними територіальними відділеннями.

Цей договір набирає чинності з моменту акцептування ОСП заяви-приєднання ППБ, про що ОСП повідомляє ППБ, і є чинним до 31 грудня поточного року включно, у якому була надана заява-приєднання. Якщо жодна із сторін не звернулась до іншої сторони не менше ніж за 1 місяць до закінчення терміну дії цього договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах (п.п.9.1. - 9.2. договору).

Доказів розірвання або визнання недійсним вказаного договору в судовому порядку на час розгляду даної справи сторонами не надано, а тому в силу ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами, що також не оспорювалось жодною із сторін в ході розгляду справи.

На виконання умов вищевказаного договору та вимог законодавства, позивачем в системі управління ринку виставлено відповідачу Акт №ППБ_02_2024_08_0112 купівліпродажу балансуючої електричної енергії згідно з договором від 10.08.2021 №0112-04124 від 31.08.2024, за яким:

- ПАТ «Донбасенерго» (ППБ) у серпні 2024 року було отримано від НЕК «Укренерго» (ОСП) електричну енергію для балансування загальною вартістю 117675326,59 грн;

- у свою чергу, НЕК «Укренерго» (ОСП) було отримано від ПАТ «Донбасенерго» (ППБ) у серпні 2024 року електричну енергію для балансування загальною вартістю 3191456,22грн з ПДВ з ПДВ;

- сторонами було припинене шляхом неттінгу взаємне зобов`язання зі сплати отриманої одна від одної балансуючої електричної енергії на суму 3191456,22 грн;

- сума, яка підлягає сплаті ПАТ «Донбасенерго» (ППБ) за актом №ППБ_02_2024_08_0112 купівлі-продажу балансуючої електричної енергії від 31.08.2024 становить 114483870,37 грн з ПДВ.

26.09.2024 між ПАТ «Донбасенерго» та НЕК «Укренерго» було підписано Акт зарахування зустрічних однорідних вимог згідно з Договорами від 10.08.2021 №0112-04124 та від 10.08.2021 №0112-01124, на підставі якого було частково припинено зобов`язання ПАТ «Донбасенерго» зі сплати отриманої від НЕК «Укренерго» (ОСП) у серпні 2024 року балансуючої електричної енергії загальною вартістю 46517555,44 грн, внаслідок чого залишок несплаченої заборгованості ПАТ «Донбасенерго» перед НЕК «Укренерго» за отриману в серпні 2024 року балансуючу електричну енергію становить 67966314,93 грн.

Звертаючись з цим позовом до суду, позивач посилається на те, що відповідач в порушення умов укладеного між сторонами Договору не здійснив вчасно оплату за придбані обсяги балансуючої електричної енергії за серпень 2024 року на суму 67966314,93 грн, у зв`язку з чим на суму боргу було нараховано 3% річних у сумі 146033,14 грн.

Разом з цим, під час розгляду справи №905/1299/24 сторонами було погоджено Акт зарахування зустрічних однорідних вимог від 11.12.2024 згідно з Договорами від 10.08.2021 №0112-04124 та від 10.08.2021 №0112-01124, та Акт зарахування зустрічних однорідних вимог від 16.01.2025 згідно з Договором від 10.08.2021 №0112-04124.

Згідно п.3 Акту зарахування зустрічних однорідних вимог від 11.12.2024 згідно з Договорами від 10.08.2021 №0112-04124 та від 10.08.2021 №0112-01124, зарахування зустрічних однорідних вимог здійснюється на підставі ст. 601 Цивільного кодексу України, п.3 ст. 203 Господарського кодексу України у розмірі, що зазначено у додатку 1, а саме:

- зі сторони СВБ/ППБ: оплата у розмірі 19398295,46 грн, в т.ч. ПДВ 3233049,24 грн і повернення у розмірі 0,00 грн, в т.ч. ПДВ 0,00 грн.

- зі сторони ОСП: оплата у розмірі 19398295,46 грн, в т.ч. ПДВ 3233049,24 грн і повернення у розмірі 0,00 грн, в т.ч. ПДВ 0,00 грн.

Згідно п.3 Акту зарахування зустрічних однорідних вимог від 16.01.2025 згідно з Договором від 10.08.2021 №0112-04124, зарахування зустрічних однорідних вимог здійснюється на підставі ст. 601 Цивільного кодексу України, п.3 ст. 203 Господарського кодексу України у розмірі, що зазначено у додатку 1, а саме:

- зі сторони СВБ/ППБ: оплата у розмірі 43135061,46 грн, в т.ч. ПДВ 7189176,91 грн і повернення у розмірі 0,00 грн, в т.ч. ПДВ 0,00 грн.

- зі сторони ОСП: оплата у розмірі 43135061,46 грн, в т.ч. ПДВ 7189176,91 грн і повернення у розмірі 0,00 грн, в т.ч. ПДВ 0,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 29.01.2025 задоволено заяву б/н від 24.01.2025 Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про закриття провадження в частині часткової сплати основної заборгованості за позовом після підписання актів зарахування зустрічних однорідних вимог за договором «Про участь у балансуючому ринку» електричної енергії за договором від 10.08.2021 № 0112-04124 та закрито провадження по справі в частині стягнення 62533356,92 грн основного боргу за відсутністю предмету спору.

З огляду на зазначене, відповідачем погашено заборгованість з моменту подачі позову в розмірі 62533356,92 грн. Не сплаченою залишається заборгованість за серпень 2024 року по договору від 10.08.2021 №0112-04124 в розмірі 5432958,01 грн.

Поряд з цим, позивач подав клопотання про збільшення розміру позовних вимог та визначив суму 3% річних до стягнення з відповідача у розмірі 632872,72 грн.

Вказане клопотання про збільшення розміру позовних вимог ухвалою суду від 29.01.2025 прийнято до розгляду.

З урахуванням вищезазначеного, станом на момент ухвалення рішення в цій справі суд здійснює розгляд та досліджує обґрунтованість позовних вимог у розмірі 6065830,73грн, з яких: 5432958,01 грн основний борг, 632872,72 грн 3% річних.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII.

Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, зокрема: про участь у балансуючому ринку.

Згідно з частиною першою ст.68 Закону України «Про ринок електричної енергії» в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок.

Частиною 3 ст.68 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що для надання послуг з балансування учасники ринку укладають з оператором системи передачі договір на основі типового договору про участь у балансуючому ринку. Постачальники послуг з балансування реєструються адміністратором розрахунків у порядку, визначеному правилами ринку. Типовий договір про участь у балансуючому ринку затверджується Регулятором.

Діяльність у рамках балансуючого ринку також регулюється Правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307 з наступними змінами та доповненнями (далі - Правила ринку).

Відповідно до пунктів 4.2.1-4.2.3 розділу І Правил ринку для надання послуг з балансування учасник ринку повинен подати ОСП заяву-приєднання до Договору про участь у балансуючому ринку та включення до реєстру постачальників послуг з балансування, типова форма якої наведена в додатку 7 до цих Правил, та включення до Реєстру ППБ (далі - заява). Форма заяви оприлюднюється ОСП на власному офіційному вебсайті.

ОСП розглядає таку заяву та не пізніше ніж через 5 робочих днів з дати її отримання інформує заявника щодо повноти та коректності наданої інформації. У випадку надання неповної та/або недостовірної інформації ОСП повідомляє про це учасника ринку, який у свою чергу повинен надати необхідну інформацію протягом 14 календарних днів з дати отримання повідомлення. Якщо учасник ринку не надав необхідну інформацію протягом визначеного строку, заява не розглядається.

Протягом 10 робочих днів з дати отримання повної та коректної інформації ОСП (у ролі АР) вносить заявника до Реєстру ППБ і надає доступ до електронної платформи.

Як встановлено судом, 10.08.2021 між сторонами укладено договір №0112-04124 про участь у балансуючому ринку шляхом акцептування позивачем заяви відповідача про приєднання до умов Договору про участь у балансуючому ринку та приєднано відповідача до реєстру постачальників послуг з балансування.

За своїм змістом та правовою природою укладений сторонами договір є договором надання послуг, який підпадає під правове регулювання норм статей 901-907 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст.901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно ч.1 ст.903 Цивільного кодексу України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно матеріалів справи, на виконання умов спірного договору та вимог чинного законодавства у серпні 2024 року позивач здійснив поставку, а відповідач отримав балансуючу електричну енергію, що підтверджується долученим до матеріалів справи Актом №ППБ_02_2024_08_0112 купівлі продажу балансуючої електричної енергії згідно з договором від 10.08.2021 №0112-04124 від 31.08.2024.

Факт надання послуг за спірним договором у вказаний позивачем період (серпень 2024 року) у зазначених в акті обсягах та їх вартість сторонами не оспорюється та є встановленим.

Відповідно до п.п.7.7.3. Розділу 7 Правил ринку, оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа.

На момент ухвалення рішення у справі сума неоплаченого грошового зобов`язання за означеним актом становить 5432958,01 грн, що також підтверджується та не оспорюється сторонами у заявах по суті справи.

Згідно із вимогами ст.ст.525, 615 Цивільного кодексу України одностороння відмова від виконання зобов`язання і одностороння зміна умов договору не допускаються.

За приписами ст.526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Судом встановлено, та відповідачем не заперечується, що сума заборгованості за договором №0112-04124 від 10.08.2021 за серпень 2024 року становить 5432958,01 грн, а строк сплати зазначеної заборгованості відповідно до умов договору про участь у балансуючому ринку від 10.08.2021 №0112-04124 є таким, що настав.

Водночас, відповідач неодноразово вказував на те, що спірна заборгованість ПАТ «Донбасенерго» утворилася під час воєнного стану у зв`язку з обставинами, які не залежали від волі відповідача, а саме: він перебуває під дією обставин непереборної сили, які виникли для нього у 2022 році та тривають на теперішній час. Настання для нього форс-мажорних обставин за спірним договором підтверджується, зокрема, сертифікатом ТПП №1400-24-1028 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 21.05.2024. Окрім того, відповідачем зазначається, що його основний актив ПАТ «Донбасенерго» - Слов`янська ТЕС є об`єктом критичної інфраструктури у травні-серпні 2022 року страждав від обстрілів, а з червня по листопад 2022 року взагалі був зупинений в аварійному режимі, про що неодноразово був проінформований позивач. ПАТ «Донбасенерго» також звертав увагу суду на особливий статус відповідача під час дії воєнного стану, скрутне фінансове становище та загрозу припинення господарської діяльності (банкрутства). У 2024 році через обстріли генеруюче обладнання Слов`янської ТЕС було аварійно зупинено. За попередніми результатами обстежень пошкоджень обладнання станції може бути відновлене не раніше кінця І кварталу 2025 року.

З урахуванням наведеного, відповідач вважає, що форс-мажорні обставини стали причиною прострочення виконання грошових зобов`язань за договором №0112-04124 від 10.08.2021.

Відповідач наголошував на тому, що згідно Правил ринку строк виконання зобов`язання учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, переноситься на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків; при цьому такий учасник ринку не буде нести відповідальність за прострочені зобов`язання.

На підтвердження означених обґрунтувань відповідачем до матеріалів справи надано: лист Міністерства енергетики України від 26.07.2023 №26/1.3-4.6-15061; витяг з наказу Міністерства енергетики України від 16.12.2022 №4-ДСК; наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 07.09.2022 №167; лист ПрАТ «НЕК «Укренерго» від 31.10.2022 №01/47957; перелік теплових електростанцій; лист Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №M-01/20-124 ДСК від 26.03.2019; протокол наради Антикризового енергетичного штабу від 22.05.2023; розпорядження голови Донецької обласної військової адміністрації від 15.05.2023 №181/5-23; довідку про стан розрахунків між СО Слов`янська ТЕС ПАТ «Донбасенерго» та населенням за теплоенергію, гаряче водопостачання, абонентське обслуговування станом на 31.05.2023 та на 30.09.2024, розпорядження начальника Миколаївської міської військової адміністрації від 23.05.2023 № 632; лист ПАТ «Донбасенерго» від 19 червня 2023 року №01-1.3/01071; лист Департаменту житлового-комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації від 19.06.2023 №0.23112/573/0/51-23; лист ПАТ «Донбасенерго» від 20.06.2023 №01-2/01085; довідку про стан розрахунків між ПАТ «Донбасенерго» та ПрАТ «НЕК Укренерго» станом на 31.05.2023; акт звірки розрахунків з ДП Енергоринок на 31.05.2023; аварійна заявку Слов?янської ТЕС ПАТ «Донбасенерго»; попереднє повідомлення про технологічне порушення від 22.06.2023 № 03-23/00707; звіт про фінансові результати за 2022 рік з квитанцією про його подання; звіт про фінансові результати за 2023 рік з квитанцією про його подання та звіт про фінансові результати за дев`ять місяців 2024 року; звіт про власний капітал за І півріччя 2023 року та 1-й квартал 2024 року; витяг з інформаційної системи органів ДПС станом на 04.10.2023; рішення Східного МУ ДПС по роботі з великими платниками податків №4052/6/32-00-04-04-01-02 від 29.11.2022; ухвалу Господарського суду Донецької області від 12.05.2023 у справі №905/543/23; інформаційну технічну довідку від 03.05.2023 №01-1.2-00709; річний звіт керівництва (звіт про управління) ПАТ «Донбасенерго» за 2022 рік (витяг); сертифікат ТПП №1400-24-1028 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 21.05.2024; витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.05.2024, акт про пожежу від 05.05.2024, копії листів ПАТ «Донбасенерго» від 12.06.2024 №01-1.3/00858 та НЕК «Укренерго» від 18.06.2024 №01/36521, листи ПАТ «Донбасенерго» від 11.11.2024 №01-1.3/01757, від 15.11.2024 №01-1.3/01758, від 15.11.2024 №01-1.3/01757, від 11.11.2024 №01-1.3/01728, від 20.11.2024 №01-1.3/01788, від 09.12.2024 №01-1.3/01874, від 09.12.2024 №01-1.3/01875, від 25.12.2024 №01-1.3/01957, №01-1.3/01958 від 25.12.2024, листи заступника голови Донецької облдержадміністрації №0.4/19-5410/4-24 від 11.11.2024 та №0.4/19-5539/4-24 від 18.11.2024, лист Міністерства енергетики України від 21.11.2024 №26/1.2-4.1-28089.

Окрім того, відповідачем на підтвердження інформування позивача про настання для ПАТ «Донбасенерго» виняткових обставин до матеріалів справи надано: лист ПАТ «Донбасенерго» від 27.05.2022 №01-1.3/00450 щодо зупинки роботи Слов`янської ТЕС, лист ПАТ «Донбасенерго» від 03.06.2022 №01-1.3/00477 щодо зупинки роботи Слов`янської ТЕС, лист ПАТ «Донбасенерго» від 08.08.2022 № 01-1.1/00684 щодо евакуації персоналу Слов`янської ТЕС, лист ПАТ «Донбасенерго» від 16.09.2022 №01-1.3/00797 щодо евакуації персоналу Слов`янської ТЕС, листи ПАТ «Донбасенерго» від 11.11.2024 №01-1.3/01728, від 15.11.2024 №01-1.3/01757, від 20.11.2024 №01-1.3/01788, від 09.12.2024 №01-1.3/01875, від 25.12.2024 №01-1.3/01957.

Щодо вищевказаних доводів відповідача та щодо наявності підстав для перенесення строків виконання зобов`язання відповідача у зв`язку з форс-мажорними обставинами, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 530 Цивільного кодексу України встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

При цьому, в силу положень частини першої статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Як визначено ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

В силу ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно зі статтею 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів (статті 617 Цивільного кодексу України).

Ця норма встановлює дві основні підстави звільнення особи, яка порушила зобов`язання, від відповідальності. Такими обставинами є випадок та непереборна сила. Доведення наявності випадку або непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Згідно з ст. 14-1 Закону України «Про Торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Відтак, ТПП засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб (абз.3 ч.3 ст.14 Закону України «Про Торгово-промислові палати в Україні»).

Верховний Суд у постановах від 01.06.2021 у справі №910/9258/20 та від 17.08.2022 y справі №922/854/21 вказав, що підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат ТПП України чи уповноваженої нею регіональної ТПП.

До матеріалів справи відповідачем надано сертифікат №1400-24-1028 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 21.05.2024, виданий Донецькою торгово-промисловою палатою, яким засвідчено форс-мажорні обставини щодо зобов`язань зі сплати послуг за Договором про участь у балансуючому ринку №0112-04124 від 10.08.2021, укладеним з НЕК «Укренерго», щодо обов`язку своєчасно оплатити куплену за період з червня 2023 року по грудень 2023 року електричну енергію для балансування. Період дії форс-мажорних обставин: дата настання: 24 лютого 2022 року; дата закінчення: тривають станом на 21.05.2024.

Отже сертифікат №1400-24-1028 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 21.05.2024, виданий Донецькою торгово-промисловою палатою, не охоплює спірний період надання послуг (серпень 2024 року).

Водночас, сертифікат ТПП теж не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; наявність обставин форс-мажору має оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі №908/2287/17, від 21.07.2021 у справі №912/3323/20, від 25.11.2021 у справі №905/55/21).

У постанові Верховного Суду від 29.06.2023 у справі №922/999/22 зазначено:

- наявність сертифікату ТПП України про форс-мажор суд має оцінювати у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку;

- сторона, яка посилається на форс-мажор, має довести причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажором та неможливістю виконати конкретне зобов`язання;

- той факт, що ТПП України засвідчила форс-мажорні обставини - військову агресію Російської Федерації проти України, сам по собі не є підставою для звільнення або зменшення відповідальності за невиконання/неналежне виконання договірних зобов`язань.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиціального характеру і при їх визначенні сторона, яка посилається на них, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку виконання господарського зобов`язання. Доведення дії непереборної сили покладається на сторону, яка порушила зобов`язання.

Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах доказів встановити, чи дійсно такі обставини на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.

У розділі 6 Договору про участь у балансуючому ринку «Форс-мажор» узгоджено, що якщо внаслідок дії форс-мажорних обставин (техногенного, природного, соціально-політичного, військового характеру, обставин юридичного форс-мажору (дія/рішення органів державної влади, органів, установ, що містить заборону або обмеження з питань, які мають безпосереднє відношення до виконання цього договору) унеможливлюється виконання будь-якою стороною зобов`язань за цим договором, така сторона повинна повідомити у письмовій формі про це іншу сторону протягом 5 днів з моменту виникнення таких обставин (п.6.1. договору).

Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих за цим договором зобов`язань позбавляє сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань (п.6.2. договору).

За умовами пунктів 6.3., 6.4. договору у разі дії форс-мажорних обставин більше 30 календарних днів сторони мають право відмовитися від подальшого виконання зобов`язань за цим договором та в установленому порядку розірвати договір. Розірвання цього договору тягне за собою відповідні правові наслідки щодо діяльності сторін на ринку електричної енергії. Наявність форс-мажорних обставин підтверджується відповідним документом, виданим Торгово-промисловою палатою України або відповідними територіальними відділеннями.

За змістом пункту 1.15 Правил ринку під форс-мажором розуміють надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань будь-якого учасника ринку, передбачених умовами цих Правил(пп.1.15.1);

Обставини форс-мажору поділяються на такі категорії (1.15.2.):

1) викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом (повінь, циклон, шторм, цунамі, осідання ґрунту, землетрус, пожежа тощо);

2) надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань учасника ринку, передбачених умовами цих Правил, а також бездіяльність третіх осіб, на яких не поширюється дія цих Правил (страйки, саботаж, локаут, вибухи та вихід з ладу чи пошкодження машин та устаткування, оголошена чи неоголошена війна, масові заворушення, піратство тощо);

3) регламентовані умови відповідних рішень та акти державних органів влади (ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо).

Строк виконання зобов`язання учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, переноситься на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків. При цьому такий учасник ринку не буде нести відповідальність за прострочені зобов`язання (1.15.3).

Учасник ринку, який зазнав впливу форс-мажору, зобов`язаний негайно за допомогою будь-якого засобу зв`язку повідомити ОСП (ОСП - оператор системи передачі) та Регулятора про настання форс-мажору не пізніше ніж через 2 робочі дні з моменту виникнення форс-мажору, а також надати у письмовій формі офіційне підтвердження настання форс-мажорних обставин. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про неможливість виконання прийнятих за цими Правилами зобов`язань позбавляє відповідного учасника ринку права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання вимог за цими Правилами (1.15.4).

Протягом трьох календарних днів після настання форс-мажору учасники ринку, на яких поширилася його дія, повинні обговорити і погодити продовження своєї роботи відповідно до цих Правил і Кодексу системи передачі (1.15.5).

Учасник ринку не звільняється від виконання зобов`язань, що виникли перед настанням форс-мажору, що викликав призупинення виконання зобов`язань за цими Правилами (1.15.6).

Наявність обставин форс-мажору підтверджується відповідним документом Торгово-промислової палати України або відповідними територіальними відділеннями (1.15.7).

В обґрунтування свої позиції відповідачем зазначалось, що з моменту настання для нього форс-мажорних обставин ним було повідомлено про це позивача належним чином, на підтвердження чого ним надано до матеріалів справи листи за період з травня 2022 року по грудень 2024 року.

Повідомлення про форс-мажор має бути направлено іншій стороні якнайшвидше. Хоча й форс-мажорні обставини впливають, як правило, на одну сторону договору (виконавця), але вони мають негативні наслідки насамперед для іншої сторони договору, яка не отримує його належне виконання. Отже, своєчасне повідомлення іншої сторони про настання форс-мажорних обставин спрямоване на захист прав та інтересів іншої сторони договору, та, можливо, зможе зменшити негативні наслідки форс-мажору.

Відповідачем було повідомлено позивача про обставини зупинки вироблення електроенергії на Слов`янській ТЕС, однак матеріали справи не містять доказів того, що відповідач звертався до позивача з повідомленням про неможливість виконання саме договору про участь у балансуючому ринку №0112-04124 від 10.08.2021.

Як встановлено судом, аварійне зупинення роботи Слов?янської ТЕС у 2022 році тривало до листопада 2022 року, однак нарахування, які заявлено в цій справі до стягнення, розраховані за серпень 2024 року.

Згідно матеріалів справи, наступні аварійні зупинки генеруючого обладнання на Слов`янській ТЕС ПАТ «Донбасенерго» відбулися у зв`язку з обстрілами та пошкодженнями означеного енергетичного об`єкту у листопаді-грудні 2024 року, тобто після спірного періоду (серпень 2024 року) надання послуг та настання строку сплати заборгованості.

Разом з цим, Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) №1400-24-1028 від 21.05.2024 не є належним доказом по цій справі, оскільки виданий до серпня 2024 року.

Згідно зі статтями 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Натомість, матеріали справи не містять належних доказів існування будь-яких форс-мажорних обставин для ПАТ «Донбасенерго», які б повністю унеможливлювали виконання своїх грошових зобов`язань за договором про участь у балансуючому ринку №0112-04124 від 10.08.2021 саме за серпень 2024 року.

Водночас, матеріали справи не містять доказів того, що учасники ринку (сторони) погодили спільне рішення з приводу варіантів продовження їх роботи внаслідок виникнення таких обставин, в той час як самі зобов`язання зі сплати коштів позивачу виникли у зв`язку з отриманням балансуючої електричної енергії у серпні 2024 року, при цьому жодних заяв з приводу відмови від поставленої балансуючої електричної енергії останнім зроблено не було.

Окрім того, згідно наданих доказів судом встановлено, що не зважаючи на проведення бойових дій, відповідач продовжував діяльність в умовах воєнного стану.

Таким чином, відповідачем не доведено суду наявність причинно-наслідкового зв`язку між форс-мажором та неможливістю виконати зобов`язання за договором про участь у балансуючому ринку №0112-04124 від 10.08.2021, що виключає можливість застосувань положень підпункту 1.15.3. пункту 1.15. Правил ринку, щодо перенесення строку виконання зобов`язання учасника ринку, що зазнав впливу форс-мажору, на весь період його дії, включаючи період ліквідації наслідків.

З огляду на вищевикладене, судом було встановлено, що ПАТ «Донбасенерго»:

- не було дотримано передбачених умовами договору та Правилами ринку порядку повідомлення контрагента про настання форс-мажорних обставин;

- не було доведено причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажором та неможливістю виконати грошове зобов`язання за договором №0112-04124 від 10.08.2021 у спірний період.

Враховуючи вищенаведені обставини в сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування пп.1.15.3. п.1.15. Правил ринку щодо переносу строку виконання грошових зобов`язань відповідача у зв`язку з форс-мажорними обставинами та вважати обов`язок виконати грошове зобов`язання перед позивачем за договором про участь у балансуючому ринку №0112-04124 від 10.08.2021 таким, що не настав.

На підставі вищевикладеного, вимога позивача в частині стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 5432958,01 грн підлягає задоволенню повністю.

Окрім вимоги про стягнення основного боргу, позивачем також було заявлено вимогу про стягнення з ПАТ «Донбасенерго» 3% річних в сумі 632872,72 грн за період з 14.09.2024 по 23.01.2025.

У свою чергу, відповідач заперечує проти нарахування і заявлення до стягнення 3% річних у цілому, в обґрунтування чого зазначає, що з метою стабілізації роботи ринку електричної енергії в умовах воєнного стану Регулятором було прийнято Постанову НКРЕКП від 25.02.2022 №332, до якої 22.05.2024 Постановою НКЕРКП №990 внесено зміни, а саме пункт 1 Постанови №332 від 25.02.2022 доповнено підпунктом такого змісту: «ОСП (у ролі АР), СВБ та ППБ здійснювати зарахування зустрічних однорідних вимог у разі наявності взаємної заборгованості, що сформувалась за договором про врегулювання небалансів електричної енергії або договором про участь у балансуючому ринку за результатами діяльності такого учасника ринку у різних розрахункових періодах, згідно з чинним законодавством України, за наявності взаємної згоди сторін таких договорів». Відповідач звертає увагу суду, що ПАТ «Донбасенерго» направило НЕК «Укренерго» лист від 12.06.2024 №01-1.3/00858 щодо надання згоди на зарахування зустрічних однорідних вимог за взаємною заборгованістю, що сформувалась (та буде формуватися у подальшому) за договором про врегулювання небалансів електричної енергії та/або договором про участь у балансуючому ринку за результатами діяльності Товариства у різних розрахункових періодах. НЕК «Укренерго» листом від 18.06.2024 №01/36521 надало відповідь ПАТ «Донбасенерго» про те, що згоду ПАТ «Донбасенерго» взято до уваги, на сьогодні адміністратор розрахунків проводить підготовчі роботи для процесу зарахування зустрічних однорідних вимог, оптимізує внутрішні процеси, найближчим часом повідомить інформацію щодо згоди НЕК «Укренерго» на зарахування зустрічних однорідних вимог. Водночас, в листі від 18.06.2024 №01/36521 не зазначено про правовідносини щодо договору про участь у балансуючому ринку №0112-04124 від 10.08.2021.

Відповідач наголошує, що в умовах критичного функціонування енергетичної системи за наявності встановленого Регулятором механізму погашення взаємної заборгованості шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог вимоги про стягнення 3% річних є необґрунтованими й заявленими передчасно, оскільки вони суперечить заходам держави, направленим на стабілізацію роботи ринку в умовах надзвичайного стану згідно постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332.

Окрім того, відповідач наполягає на тому, що ПрАТ НЕК «Укренерго» було штучно збільшено суми нарахованих відповідачу санкцій, оскільки тривалість процедури зарахування зустрічних однорідних вимог повністю залежала від самого позивача. При цьому, відповідач звертає увагу суду на те, що маючи зустрічну заборгованість перед відповідачем з вересня 2024 року та письмово підтверджену згоду відповідача на здійснення зарахування зустрічних однорідних вимог, позивач як адміністратор розрахунків розпочав здійснення процедури зарахування зустрічних однорідних вимог лише у грудні 2024 року.

Судом враховано, що у пп. 25 п. 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332 встановлено, що настанова регулятора здійснювати зарахування зустрічних однорідних вимог у разі наявності взаємної заборгованості, має виконуватися у разі наявності взаємної згоди сторін, тобто позивач не зобов`язаний здійснювати зарахування зустрічних однорідних вимог, водночас, тривалість означеної процедури законодавством не визначена, в листі позивача від 18.06.2024 №01/36521 зазначено, що найближчим часом буде повідомлено відповідача щодо згоди НЕК «Укренерго» на зарахування зустрічних однорідних вимог, таким чином відповідачем не доведено суду наявність вини позивача щодо зволікання при проведенні процедури зарахування зустрічних однорідних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За змістом наведеної норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу і 3% річних входять до складу грошового зобов`язання та вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми. Подібні правові висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18), від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18 (провадження № 12-105гс19), від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 (провадження № 12-79гс19).

У постанові від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19 (провадження № 12-189гс19) Велика Палата Верховного Суду, аналізуючи правову природу правовідносин, які виникають на підставі положень статті 625 Цивільного кодексу України, зробила висновок про те, що зобов`язання зі сплати інфляційних втрат та 3 % річних є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю.

Нарахування процентів та інфляційних втрат має компенсаційний, а не штрафний характер та, відповідно, особа не може бути звільнена від сплати процентів річних та інфляційних втрат у разі прострочення виконання грошового зобов`язання, зокрема на підставі статті 617 Цивільного кодексу України.

З поданого розрахунку вбачається, що позивач здійснив розрахунок суми 3% річних з урахуванням часткових зменшень суми заборгованості за актом №ППБ_02_2024_08_0112 купівлі продажу балансуючої електричної енергії згідно з договором від 10.08.2021 №0112-04124 від 31.08.2024.

Здійснивши перерахунок суми 3% річних за допомогою калькулятора підрахунку заборгованості штрафних санкцій "Ліга.Закон", суд визнає обґрунтованою визначену позивачем суму 3% річних у розмірі 632872,72 грн.

Щодо клопотання відповідача про зменшення розміру 3% річних на 99%, суд зазначає наступне.

В обґрунтування клопотання відповідач просить суд врахувати, що Миколаївська територіальна громада, де знаходяться об`єкти ПАТ «Донбасенерго», зазнала обстрілів з боку РФ протягом 2022-2024 років, зокрема останні пошкодження було завдано енергооб`єкту наприкінці 2024 року; Слов`янська ТЕС у зв`язку з пошкодженням об`єкта наразі зупинена; матеріалами справи підтверджується, що для ПАТ «Донбасенерго» склалися обставини, які створюють загрозу припинення його господарської діяльності (банкрутства); на сьогодні ПАТ «Донбасенерго» знаходиться у виняткових обставинах; наявна значна заборгованість населення перед відповідач за спожиту теплову енергію та гарячу воду; зниження показників виробництва Слов`янською ТЕС електричної енергії. ПАТ «Донбасенерго» просить Господарський суд Донецької області під час вирішення клопотання відповідача про зменшення розміру 3% річних на 99% (у разі, якщо суд дійде висновку про обґрунтованість вимог позивача про стягнення 3% річних) врахувати висновки постанови Касаційного господарського суду від 12.09.2024 у справі №915/1308/23.

Позивач заперечує проти задоволення означеного клопотання відповідача та вказує, що нарахування передбачені ст. 625 Цивільного кодексу України, не є штрафними санкціями відповідальності відповідача, а становлять особливий компенсаційний вид відповідальності, що відрізняється від штрафної; зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорними, додатковими до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю; розрахунок позивача в частині нарахування компенсаційних витрат зроблено суворо на підставі закону та договору, а тому підстав для врахування позиції відповідача у суду відсутні та не можуть бути підставою для зменшення таких виплат, так як законних підстав відповідачем не наведено.

Передбачений частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України обов`язок боржника, який прострочив виконання грошового зобов`язання, сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми виникає виходячи з наявності самого факту прострочення, який, як встановлено судами попередніх інстанцій, у цій справі має місце.

У постанові від 18.03.2020 у справі № 902/417/18, Велика Палата Верховного Суду виснувала, що з огляду на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві, з огляду на принципи розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і відсотків річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери кредитора. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають правове значення, та, зокрема, зазначених критеріїв суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання. При розгляді справи № 902/417/18 було встановлено, що розмір річних, які були визначені у договорі за порушення грошового зобов`язання, значно перевищував 3% річних, встановлених у статті 625 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим Верховний Суд дійшов висновку про можливість зменшення розміру відсотків річних.

Так, у справі № 902/417/18, врахувавши очевидну неспівмірність заявлених до стягнення сум санкцій у виді штрафу, пені і відсотків річних, що не є справедливим, коли наслідки невиконання боржником зобов`язання вочевидь більш вигідні для кредитора, ніж належне виконання такого зобов`язання, Велика Палата Верховного Суду вважала справедливим, пропорційним і таким, що відповідатиме обставинам цієї справи, які мають юридичне значення, та наведеним вище критеріям, обмежити розмір санкцій сумами штрафу і пені, які вже присуджені до стягнення судами попередніх інстанцій, та відмовити у їх стягненні з цих підстав.

Тобто, у постанові від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду, вирішуючи питання щодо зменшення розміру відсотків річних, нарахованих на підставі статті 625 Цивільного кодексу України, врахувала фактичні обставини справи №902/417/18.

У постанові від 05.06.2024 у справі № 910/14524/22 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що: порушення принципів розумності, справедливості та пропорційності як винятковий випадок для зменшення відсотків річних, нарахованих відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, суди не встановили; до того ж загальний розмір пені, 3% річних та інфляційних втрат, стягнутих судом першої інстанції, незначно перевищує розмір основного боргу з оплати виконаних позивачем робіт; Велика Палата Верховного Суду не встановила підстав для зменшення розміру 3 % річних, нарахованих позивачем на підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України, та відповідно для скасування оскаржуваних судових рішень в частині стягнення цих відсотків в розмірі 441024,37 грн.

При цьому, у постанові від 05.06.2024 у справі №910/14524/22 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що зменшення судом заявлених до стягнення штрафних санкцій чи відсотків, нарахованих на підставі статті 625 Цивільного кодексу України, є правом, а не обов`язком суду і може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку, за наслідками оцінки обставин справи та наданих учасниками справи доказів. Тому в питаннях підстав для зменшення розміру штрафних санкцій чи відсотків, нарахованих на підставі статті 625 Цивільного кодексу України, не може бути подібних правовідносин, оскільки кожного разу суд вирішує це питання на власний розсуд з огляду на конкретні обставини, якими обумовлене таке зменшення.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.09.2024 у справі №915/1308/23 зазначено про те, що висновки судів попередніх інстанцій про можливість зменшення судом розміру трьох процентів річних (у цій справі до 1,5 %), заявленого до стягнення на підставі статті 625 Цивільного кодексу України є такими, що узгоджуються із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у пунктах 8.38, 8.41 постанови 18.03.2020 у справі №902/417/18. За переконанням колегії, суди попередніх інстанцій цілком правомірно врахувавши загальний висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №902/417/18, про можливість суду за певних умов зменшити розмір процентів річних, нарахованих на підставі статті 625 Цивільного кодексу України, розглянули клопотання товариства про зменшення 3% річних та дійшли висновку про його часткове задоволення з мотивів, викладених у постанові.

У цій справі, позивачем взагалі не нараховувались на суму боргу за спірний період інфляційні втрати та штрафні санкції, а заявлений до стягнення розмір 3% річних становить 11,65% від суми основної заборгованості, яка підлягає стягненню після проведення сторонами зарахування зустрічних однорідних вимог 11.12.2024 та 16.01.2025 та становить лише 0,93% від суми основного боргу, який був наявний до проведених зарахувань та на момент подачі позивачем позову, з урахуванням чого та з огляду на встановлені фактичні обставини, відсотки річних, розраховані за встановленою у статті 625 Цивільного кодексу України ставкою у розмірі 3%, у спірному випадку не можна розцінювати як такі, що порушують принципи розумності, справедливості та пропорційності.

Відтак, з огляду на конкретні обставини цієї справи, враховуючи принципи справедливості, добросовісності та розумності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зменшення 3% річних, нарахованих відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України.

З огляду на вищевикладене, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, господарський суд встановив, що позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», м.Київ до Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», м.Краматорськ, про стягнення основного боргу у розмірі 5432958,01 грн та 3% річних у розмірі 632872,72 грн підлягають задоволенню в повному обсязі.

Щодо розподілу судових витрат, суд вказує наступне.

Відповідно до приписів ст.129 Господарського процесуального кодексу України, сплачений судовий збір підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок відповідача.

Крім того, враховуючи заяву позивача про закриття провадження в частині позовних вимог та повернення сплаченого судового збору, приймаючи до уваги, що ухвалою суду від 29.01.2025 закрито провадження по справі в частині стягнення 62533356,92 грн основного боргу за відсутністю предмету спору та прийнято до розгляду клопотання позивача про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила у разі закриття (припинення) провадження у справі, а тому 744558,21грн підлягають поверненню позивачу.

Керуючись ст. ст. 7, 13, 42, 46, 86, 123, 129, 210, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», м.Київ до Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго», м.Краматорськ про стягнення 6065830,73 грн, з яких: 5432958,01 грн основний борг та 632872,72 грн 3% річних, задовольнити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Донбасенерго» (84306, Донецька обл., м.Краматорськ, вул.Олекси Тихого, буд.6, ) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, м.Київ, вул.Симона Петлюри, буд.25, ) основний борг у розмірі 5432958,01 грн, 3% річних у розмірі 632872,72 грн, судовий збір у розмірі 72789,97 грн.

Повернути Приватному акціонерному товариству «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, м.Київ, вул.Симона Петлюри, буд.25, ) з Державного бюджету України судовий збір в розмірі 744558,21 грн, сплаченого згідно платіжної інструкції №В-6955 від 03.10.2024 на суму 817348,18 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно із ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.

У судовому засіданні 08.04.2025 оголошено та підписано вступну та резолютивну частини рішення, повне рішення складено та підписано 11.04.2025.

Суддя Г.Є. Курило