ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення зустрічної позовної заяви без руху
02.04.2025 Справа № 905/269/25
Господарський суд Донецької області у складі судді Фурсової С.М., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_1 )
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії
до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_1 )
про стягнення 806 783,21 гривень
До Господарського суду Донецької області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення 806 783,21 гривень вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу.
В обґрунтування позовних вимог позивач послався на таке: на підставі акта про порушення №ХХІІ339 від 24.10.2024 на об`єкті споживача (ФОП ОСОБА_1 ) за адресою: АДРЕСА_2 , акта №530 від 22.11.2024 експертизи лічильника газу, який підтверджує несанкціоноване втручання в роботу лічильника шляхом прихованих заходів, та протоколу №385 від 27.11.2024 засідання комісії з розгляду актів про порушення Краматорське управління по газопостачанню та газифікації ПрАТ «Донецькоблгаз» 27.11.2024 склало Акт розрахунок №206/11 необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в розмірі 47 127,240куб.м. Акт розрахунок №206/11 від 27.11.2024 необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу та рахунок за необлікований (донарахований) об`єм природного газу №206/11 від 27.11.2024 за період 25.10.2023-24.10.2024, 25.10.2024-31.10.2024 на суму 806 783,21 гривень, були направлені відповідачу, однак оплачені не були.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 24.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 15.04.2025. Також, даною ухвалою встановлено строки для вчинення процесуальних дій.
31.03.2025 до Господарського суду Донецької області надійшла зустрічна позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» та до Краматорського управління по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» з вимогами про:
1) визнання протиправним та скасування рішення комісії Краматорського управління по газопостачанню та газифікації Приватного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Донецькоблгаз» з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, оформленого протоколом №385 від 27.11.2024, про задоволення акту про порушення №ХХІІ339 від 24.10.2024 та донарахування необлікованих обсягів природного газу за номінальною потужністю газового обладнання споживача фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за об`єктом «котельня, автостоянка АДРЕСА_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , за 12 місяців;
В обґрунтування зустрічного позову зазначено, що ОСОБА_1 не подавалась заява-приєднання №06-584 від 01.10.2019 до Типового договору розподілу природного газу щодо об`єкта за адресою: АДРЕСА_2 , адже він їй не належить. Також, у зустрічному позові вказано про неправомірність зазначення в акті №530 від 22.11.2024 експертизи лічильника газу та інших документах пов`язаних з виявленням та усуненням виявлених порушень за вказаною адресою ОСОБА_3 в якості представника споживача, адже довіреність від 20.11.2024 видана на представництво за іншою адресою.
Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.
Вказана правова позиція взаємоузгоджується із правовою позицією, висловленою у поставі Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №914/2236/18.
У відповідності до ч.ч. 4, 5 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, з огляду на таке.
Подана зустрічна позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 174 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи наступне.
Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.
Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до п.5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.
Згідно з ч. 3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Зі змісту поданої зустрічної позовної заяви не можливо встановити обставини, що стали підставою виникнення спору між сторонами, оскільки порушена хронологія подій, укладення правочинів переходу прав та обов`язків, тощо.
За текстом зустрічної позовної заяви Фізична особа-підприємець ОСОБА_4 зазначає певні докази, що мають підтвердити викладені у заяві обставини, при цьому, відповідний пакет документів до матеріалів позову не доданий з посиланням на їх наявність в матеріалах справи.
Суд наголошує увагу заявника на той факт, що зустрічна позовна заява хоча і розглядається спільно з первісним позовом, проте є самостійним позовом, який має відображати повний, чіткий та послідовний виклад обставин, що призвели до виникнення спору, а викладені в ньому обставини підлягають доведенню за правилами, встановленими процесуальним законодавством на відміну від заперечень проти позову в яких заявник лише висловлює незгоду з певними обставинами.
Також, відповідно до з п.2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовій збір».
За змістом статей 1, 2 цього Закону судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Згідно зі статтею 4 Закон України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У зустрічній позовній заяві заявлено дві немайнові вимоги до двох різних відповідачів.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму станом на 01.01.2025 становить 3028,00 гривень.
Водночас господарський суд зауважує, що з 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку. У зв`язку з цим, статтю 4 Закону України «Про судовий збір» доповнено частиною 3, згідно з якою при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, за подання даної зустрічної позовної заяви через підсистему «Електронний суд», яка містить в собі дві вимоги немайнового характеру судовий збір підлягає сплаті в розмірі 4 844,80 гривень, з розрахунку: 3 028,00*2*0,8.
При цьому, на підтвердження сплати судового збору до зустрічного позову додано квитанцію №2662-2187-5013-9810 від 31.03.2025 на суму 3 028,00 гривень.
Розмір судового збору, що підлягає доплаті становить 1 816,80 гривень.
Відповідно до ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до приписів ч.ч. 3, 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Керуючись статтями 162, 164, 174, 234, Господарського процесуального кодексу України, суд, -
1. Зустрічну позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без руху.
2. Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 усунути встановлені при поданні зустрічної позовної заяви недоліки протягом п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху, шляхом надання суду:
- всіх доказів, на які міститься посилання у зустрічному позові;
- доказів доплати судового збору в розмірі 1 816,80 гривень за реквізитами Господарського суду Донецької області.
3. Роз`яснити Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 , що при невиконанні вимог даної ухвали, зустрічної позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику відповідно до п.п. 4, 5 ст. 174 ГПК України.
Ухвала набрала чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Фурсова