ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"01" квітня 2025 р. Справа № 924/1150/24

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Заверухи С.В., за участю секретаря судового засідання Тлусти У.О., в залі судового засідання № 305 розглянувши справу

за позовом керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району, с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області

до фізичної особи-підприємця Шлапака Юрія Анатолійовича, с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області

про розірвання договору оренди земельної ділянки та зобов`язання повернути земельну ділянку,

Представники сторін:

від прокуратури: Нікітюк П.Г.

від позивача: Пелюшок Л.О. - представник згідно ордеру

від відповідача: Потапова М.В. - адвокат, представник за довіреністю

У судовому засіданні 01.04.2025 відповідно до ст. 240 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення у справі.

Процесуальні дії по справі.

Ухвалою Господарського суду Хмельницької області суду від 06.01.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 924/1150/24 в порядку розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 04.03.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу № 924/1150/24 до судового розгляду по суті.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Керівник Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району звернувся з позовом до суду, у якому просить суд розірвати договір оренди від 20.07.2023 земельної ділянки площею 88 га з кадастровим номером :04:009:0057, укладений між Лісогринівецькою сільською радою Хмельницького району та фізичною особою-підприємцем Шлапаком Юрієм Анатолійовичем; зобов`язати фізичну особу-підприємця Шлапака Юрія Анатолійовича повернути територіальній громаді в особі Лісогринівецької сільської ради Хмельницького району земельну ділянку площею 88 га з кадастровим номером :04:009:0057. Обґрунтовуючи позовні вимоги, прокурор зазначає, що згідно договору оренди земельної ділянки позивач передав відповідачу у строкове платне користування спірну земельну ділянку із цільовим призначенням для сінокосіння та випасання худоби, категорія земель землі сільськогосподарського призначення. За результатами огляду земельної ділянки в межах кримінального провадження № 0000061 від 11.07.2024 було виявлено, що частина вказаної земельної ділянки площею 41,7 га використовується для вирощування сої. Зазначений факт, як стверджує прокурор, свідчить, що орендар без погодження з орендодавцем змінив цільове призначення частини орендованої земельної ділянки, яку використовує як ріллю для вирощування товарної сільськогосподарської продукції. Також прокурор відмічає, що відповідач не був і не є зареєстрований як власник тварин, що свідчить про використання земельної ділянки не за цільовим призначенням, зокрема не використовується для випасання худоби.

Представником Хмельницької окружної прокуратури подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву від 14.02.2025, у якій щодо доводів відповідача про нездійснення останнім діяльності з розорення сіножать, оскільки земельна ділянка використовувалася попереднім користувачем в сезоні весна-літо 2023 року для вирощування соняшника, прокурор зазначив, що погодивши умови договору, а саме п. 2.3. договору, за яким недоліків, що можуть перешкоджати ефективному використанню земельної ділянки, яка передається в оренду, не встановлено, відповідач упродовж весни-літа 2024 року вирощував на її частині сою. Подібне не лише суперечить попередній поведінці відповідача, а й порушує заборону зміни пасовищ на інші угіддя в межах земельних ділянок сільськогосподарського призначення комунальної власності, переданих у користування на умовах оренди, встановлену ч. 3 ст. 37 Закону України «Про охорону земель». Щодо тверджень відповідача про те, що висновки спеціалістів, які оглядали земельну ділянку, не свідчать, що частина земельної ділянки площею 41,7 га використовується для вирощування сільськогосподарських культур, прокурор зазначає, що представником приватного підприємства «Діоріт-плюс», який є сертифікованим інженером землевпорядником, та працівником Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області надано відповідну правову оцінку факту використання землі не за цільовим призначенням. На думку прокурора, вирощування сої на частині орендованої земельної ділянки свідчить про фактичну зміну цільового призначення землі з сінокосіння та випасання худоби на інші угіддя, зокрема ріллю, що чітко заборонено законом.

У відзиві на позов від 10.02.2025 представник відповідача просить відмовити у позові. Обґрунтовуючи свої заперечення, відповідач зазначає, зокрема, що 09.10.2023, тобто після укладення між позивачем та відповідачем договору оренди землі від 20.07.2023, на спірній земельній ділянці проводилися роботи з механічної обробки ґрунту, а саме її дискування попереднім субкористувачем ділянки ОСОБА_1 . За даним фактом відповідач звертався до Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області та за наслідками перевірки за зверненням ОСОБА_2 підтверджуються обставини обробки сторонніми особами спірної земельної ділянки, переданої в оренду відповідачу. Вказані обставини, на думку відповідача, дають обґрунтовані підстави стверджувати, що відповідач не здійснював діяльність і не вчиняв дій з розорення сіножать на земельній ділянці, яка на час укладення договору була розорана ще у 2021 році та оброблялась і використовувалась попереднім користувачем в сезоні весни-літа 2023 року для вирощування культури соняшника. Також відповідачем відмічено, що через залишки великої кількості падалишнього насіння соняшника, посів багаторічних трав на ділянці був ускладненим, тому з метою знищення бур`янів, падалиці соняшника та підвищення якісних характеристик ділянки було висіяно таку кормову бобову культуру як соя, яка була оброблена з дотриманням всіх агрозаходів. Крім того, відповідач звернув увагу, що відповідно до Переліку угідь згідно з класифікацією видів земельних угідь (КВЗУ) сіножаття належить до групи 002 підгрупи 01. Згідно наявної у відомостях Державного земельного кадастру експлікації угідь, ділянка віднесена до Сіножать 002.01. Отже, твердження прокурора, як вважає відповідач, про те, що відповідач використовує ділянку не за цільовим призначенням, оскільки не має худоби і відповідно не може її випасати, є хибним, так як за даними Державного земельного кадастру за складом угідь ділянка віднесена не до пасовищ, а до сіножать.

У письмових поясненнях від 01.04.2025 представник відповідача щодо умов використання спірної земельної ділянки за цільовим призначенням зауважив, що пасовища та сіножаті, крім природних, можуть бути штучні це території, які щорічно засівають культурами, що є поживною кормовою базою для худоби. Зокрема, до ділянок ріллі також не належать сіножаті і пасовища, що розорані з метою їх докорінного поліпшення і використовуються постійно під трав`яними кормовими культурами для сінокосіння та випасання худоби, а також міжряддя садів, які використовуються під посіви.

В той же час, стверджує відповідач, наданими відповідачем доказами підтверджується використання спірної землі попереднім користувачем з 2021 року, тобто не один рік, а в сезоні весна-літо 2023 року частина ділянки була засіяна олійною зерновою культурою соняшника. Відповідач звертає увагу, що літо 2024 року мало стати першим сезоном у корисному використанні ОСОБА_2 спірної землі на підставі договору оренди від 14.07.2023. Проте, ефективно використати всю площу земельної ділянки в якості природного сінокосу відповідач об`єктивно не міг, оскільки частина землі природним сінокосом не являлась та була засмічена падалицею соняшника. Як вважає відповідач, засівання такої кормової трав`янистої культури як соя, було обґрунтованим та доцільним способом очищення земельної ділянки, поліпшення якості та підвищення родючості ґрунту ділянки для закладення ефективного використання ділянки для сінокосіння в наступному періоді. До того ж така кормова культура як соя також культивується й для вирощування і використання на сінаж. Проведення саме таких посівів в першому сезоні після отримання ділянки в оренду при наведених вище обставинах, на думку відповідача, є свідченням добросовісного використання орендованої земельної ділянки та без порушень умов договору.

Представник позивача в судове засідання з`явився, письмової позиції щодо позову позивачем не висловлено, проте усно про задоволення позову не заперечив. Також звернув увагу суду, що останньому відомо про надання відповідачу в оренду частину земельної ділянки, яка до надання в оренду оброблялася іншими особами.

Присутні представники учасників процесу в засіданні підтримали доводи, викладені у їх заявах по суті справи.

Перелік обставин, які є предметом доказування; доказів, якими сторони підтверджують або спростовують наявність даних обставин.

Хмельницька обласна прокуратура звернулася до Лісовогринівецького сільського голови з листом від 31.08.2021 № 15/1-534вих-21, у якому повідомила, що за результатами проведеної перевірки ГУ Держгеокадастру з`ясовано, що ОСОБА_3 в порушення умов договору оренди землі використовує орендовану земельну ділянку з кадастровим номером :04:009:0057 не за цільовим призначенням, розорав її та вирощує сільськогосподарську продукцію. Такі дії є порушенням вимог природоохоронного законодавства та зменшують надходження до місцевого бюджету.

На виконання вищевказаного листа прокуратури Лісовогринівецькою сільською радою листом від 06.09.2021 № 128-о повідомлено про створення комісії для проведення обстеження земельної ділянки, що надана в користування гр. ОСОБА_3 згідно договору оренди.

07.09.2021 комісією складено акт обстеження земельної ділянки, у якому встановлено, що при візуальному обстеженні ОСОБА_3 земельну ділянку використовує не для сінокосіння і випасання худоби, а земельна ділянка перебуває у стані збору урожаю сільськогосподарських культур. За висновком комісії вирішено розірвати з гр. ОСОБА_3 договір оренди земельної ділянки від 05.10.2017.

Відповідно до листа Лісовогринівецької сільської ради від 08.09.2021 № 1373 остання повідомила гр. ОСОБА_3 про те, що рішенням виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради від 07.09.2021 № 6 акт обстеження земельної ділянки затверджений та вирішено винести на розгляд сесії Лісовогринівецької сільської ради проект рішення про звернення до суду про розірвання договору оренди земельної ділянки від 05.10.2017.

Листами від 16.09.2021, від 30.09.2021 Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області повідомлено Лісовогринівецьку сільську раду про проведену планову перевірку дотримання вимог земельного законодавства під час використання земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057. В результаті проведеної перевірки встановлено, що земельна ділянка використовується не за цільовим призначенням, тобто відбувається фактичне використання земельної ділянки, яке не відповідає її цільовому призначенню, встановленому при передачі земельної ділянки у власність чи наданні в користування.

Листом від 21.09.2021 № 1502 Лісовогринівецькою сільською радою повідомлено Хмельницьку обласну прокуратуру, що у листі від 13.09.2021 № 1412 та доданому до нього акті обстеження земельної ділянки від 07.09.2021, рішенні виконавчого комітету сільської ради від 07.09.2021 № 6 допущена технічна помилка, а саме вказано, що земельна ділянка перебуває в стані після збору урожаю сільськогосподарських культур, проте фактично земельна ділянка перебуває у стані до збору урожаю сільськогосподарських культур.

Згідно з рішенням Лісовогринівецької сільської ради від 02.06.2023 № 6 вирішено припинити дію договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88,0000 га в зв`язку зі смертю орендаря ОСОБА_3 .

Фізична особа-підприємець Шлапак Ю.А. звернувся із заявою до сільського голови Лісовогринівецької сільської ради, у якій просив надати в оренду земельну ділянку з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88,0000 га для сінокосіння і випасання худоби (цільове призначення 01.08), строком на 30 років, що знаходиться за межами населених пунктів Печеськівської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.

Відповідно до рішення Лісовогринівецької сільської ради від 14.07.2023 № 12 вирішено надати в користування (оренду) ФОП Шлапаку Ю.А. земельну ділянку для сінокосіння та випасання худоби (код КВЦПЗ 01.08) землі сільськогосподарського призначення із земель комунальної власності площею 88,0000 га (кадастровий номер :04:009:0057) за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, Лісовогринівецька територіальна громада (Печеськівська сільська рада) терміном на 30 років.

20.07.2023 між Лісовогринівецькою сільською радою (Орендодавець) та фізичною особою-підприємцем Шлапаком Ю.А. (Орендар) укладено договір оренди землі, відповідно до п. 1 якого Орендодавець на підставі рішення Лісовогринівецької сільської ради «Про надання земельної ділянки в користування (оренду) ФОП Шлапаку Ю.А.» від 14.07.2023 № 12 передав у строкове платне користування Орендарю, а Орендар прийняв у строкове платне користування від Орендодавця земельну ділянку площею 88,0000 га, місце розташування Лісовогринівецька територіальна громада (Печеськівська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області, кадастровий номер :04:009:0057, цільове призначення: 01.08 Для сінокосіння і випасання худоби, категорія земель: землі сільськогосподарського призначення.

Відповідно до п. 2.1. договору в оренду передається земельна ділянка загальною площею 88,0000 га, кадастровий номер земельної ділянки :04:009:0057, місце розташування Лісовогринівецька територіальна громада (Печеськівська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області.

Згідно з п. 2.3. договору недоліків, що можуть перешкоджати ефективному використанню земельної ділянки, яке передається в оренду, не встановлено.

Цей договір укладено на 30 (тридцять) років з дати укладання договору (п. 3.1. договору).

Як передбачено п. 4.1. договору, за користування земельною ділянкою Орендар вносить Орендодавцеві платіж орендну плату, що за згодою сторін складає суму в розмірі 12 % нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що складає 76528,74 грн на рік.

Пунктом 5.1. договору передбачено, що земельна ділянка передається із земель комунальної власності в оренду сінокосіння і випасання худоби.

Цільове призначення земельної ділянки: 01.08 Для сінокосіння і випасання худоби, категорія земель: землі сільськогосподарського призначення (п. 5.2. договору).

П. 5.3. договору погоджено умови збереження стану об`єкта оренди: використовувати земельну ділянку виключно за цільовим призначенням; дотримуватись чинного земельного і екологічного законодавства.

Пунктом 6.2. договору погоджено умови збереження стану об`єкта: не застосовувати дії, що призводять до зниження родючості земельної ділянки, зміна цільового призначення земельної ділянки відбувається без надання дозволу Орендодавцем, але з обов`язковим розробленням проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки і затвердженням Орендодавцем в межах категорії землі.

Відповідно до п. 9.4.3. договору Орендар зобов`язується використовувати земельну ділянку відповідно до її цільового призначення та використання, визначеної даним договором.

Згідно з протоколом від 09.10.2023 слідчим відділення розслідування злочинів в сфері господарської та службової діяльності СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області прийнято заяву про кримінальне правопорушення та взято пояснення від ОСОБА_2 у зв`язку з здійсненням невідомими особами дискування земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057.

11.10.2023 представником ПОГ сектору взаємодії з громадами відділу превенції Хмельницького РУ поліції ГУНП в Хмельницькій області складено довідку про результати перевірки по зверненні від ОСОБА_4 , у якій зазначено, зокрема, що 09.10.2023 до ВнП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області надійшло письмове звернення від ОСОБА_2 з приводу того, що в АДРЕСА_1 га з кадастровим номером :04:009:0057, яка в оренді в заявника, невідомі особи у вечірній час доби здійснюють дискування земельної ділянки без його дозволу.

У поясненнях працівнику поліції від 09.10.2023 гр. ОСОБА_5 пояснив, що є представником фізичної особи-підприємця ОСОБА_6 , який є фермером. При цьому, останній здійснює обробку земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88 га на підставі договору суборенди та витягу з Реєстру речових прав. 09.10.2023 працівником ФОП Павлів на тракторі «Кейс Пума 210» н.з. НОМЕР_1 здійснювався обробіток даного поля.

Згідно з протоколом огляду місяця події від 09.10.2023, складеного слідчим другого відділу Хмельницького РУП, встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :04:009:0057 виявлено трактор «Кейс Пума 210» н.з. НОМЕР_1 з під`єднаним агрегатом, а також борона дискова.

Листом від 12.10.2023 № 4728 Відділенням поліції № 2 Хмельницького РУП повідомлено Шлапака Ю. стосовно звернення останнього, що за результатами перевірки встановлено, що земельні спори вирішуються судами, органами місцевого самоврядування та органами виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2024 зареєстровано кримінальне провадження № 0000061, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України.

Згідно з актом обстеження земельної ділянки площею 88,0000 га з кадастровим номером :04:009:0057 від 22.07.2024, складеного комісією, що створена розпорядженням від 19.07.2024 № 103-о, при візуальному обстеженні земельної ділянки 22.07.2024 комісією встановлено, що на частині орендованої земельної ділянки росте різнотрав`я, поодинокі дерева, кущі та чагарники, частина земельної ділянки покрита багаторічними і однорічними травами, а на частині земельної ділянки посіяні бобові культури.

Лісовогринівецькою сільською радою листом від 22.07.2024 повідомлено Хмельницьку окружну прокуратуру, що комісією при візуальному обстеженні земельної ділянки встановлено, що на орендованій земельній ділянці росте різнотрав`я, поодинокі дерева, кущі та чагарники. На більшій частині земельної ділянки проведено посів багаторічними і однорічними кормовими рослинами (травами) та лише на незначній її частині посіяні бобові культури для корму худобі з підсівом багаторічних трав для сінокосіння в наступному році.

Листом від 29.07.2024 Лісовогринівецькою сільською радою повідомлено Управління з контролю за використанням земель ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, що при візуальному обстеженні земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 було встановлено, що гр. ОСОБА_3 частину земельної ділянки використовував не для сінокосіння в випасання худоби, вона перебувала у стані до збору урожаю сільськогосподарських культур.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 24.07.2024 постановлено надати дізнавачам дозвіл на проведення огляду земельної ділянки, розташованої на території Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району з кадастровим номером :04:009:0057, яка перебуває у користуванні фізичної особи-підприємця Шлапака Ю.А., з метою встановлення відповідності користування нею її цільовому призначенню.

Представником відділення поліції № 2 ХРУП ГУ Національної поліції в Хмельницькій області Г. Антоновим за участю понятих та інших учасників складено протокол огляду місця події від 01.08.2024, а саме земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057. Проведеним оглядом встановлено, що на земельній ділянці засіяне поле із зеленими рослинами ззовні схожими на рослини сої. До протоколу огляду місяця події також долучено додатки фотокопії зображення місяця події.

Листом від 13.08.2024 № 117 приватним підприємством «Діоріт Плюс 1» повідомлено Відділення поліції № 2 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, що 01.08.2024 сертифікованим інженером-землевпорядником Цибульським А.В. проведено огляд місяця події, з метою фіксації земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88 га, на якій частково здійснено порушення структури ґрунту площами 32,1700 га, 5,3500 га та 4,2100 га.

Листом від 13.09.2024 № 03/180 Управлінням розвитку агропромислового комплексу та земельних відносин Хмельницької обласної державної адміністрації повідомлено Хмельницьку окружну прокуратуру, що в ході обстеження спеціалістом Сердюк В.С. земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 встановлено, що дана земельна ділянка площею 88 га частково використовується для вирощування сільськогосподарських культур, зокрема сої. Посіви знаходяться в гарному стані, проведено всі агрозаходи, передбачені технологією вирощування сої в ґрунтово-кліматичних умовах Хмельницького району. Очікувана урожайність на даній земельні ділянці 30 ц/га.

Листом від 16.09.2024 № 10-22-0.4-3172/2-24 Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області повідомлено Хмельницьку окружну прокуратуру, що згідно даних Державного земельного кадастру земельна ділянка комунальної форми власності з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88,0000 га, розташована за межами населених пунктів на території Лісовогринівецької сільської об`єднаної територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області відноситься до категорії земель землі сільськогосподарського призначення, цільове призначення 01.08 для сінокосіння та випасання худоби. Склад угідь сіножаті. Відомості про обмеження у використанні земельної ділянки не зареєстровані. Згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, перебуває у користуванні на правах оренди в ФОП Шлапак Ю.А. За результатами опрацювання даних Державного земельного кадастру та під час здійснення огляду місяця події встановлено використання частини вказаної земельної ділянки шляхом вирощування сільськогосподарської культури сої загальною площею 41,7300 га (5,3500 га, 4,2100 га, 32,1700 га). Враховуючи вказане, фактичне використання земельної ділянки шляхом вирощування сільськогосподарської культури сої свідчить про використання даної земельної ділянки (у відповідній площі) не за цільовим призначенням (01.08 для сінокосіння та випасання худоби).

Відповідно до розрахунків розміру шкоди заподіяної внаслідок використання земельної ділянки не за цільовим призначенням, порушення режиму нормативів і правил їх використання розмір заподіяної шкоди земельній ділянці з кадастровим номером :04:009:0057 становить: 45109,86 грн (32,1700 га площа ділянки, яка використовується не за цільовим призначенням), 5903,40 грн (4,2100 га площа ділянки, яка використовується не за цільовим призначенням), 7501,95 грн (5,3500 га площа ділянки, яка використовується не за цільовим призначенням).

Згідно з інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речового права на земельну ділянку від 16.09.2024 Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру надано відомості про земельну ділянку: кадастровий номер земельної ділянки :04:009:0057; цільове призначення 01.08 Для сінокосіння і випасання худоби; категорія земель землі сільськогосподарського призначення; вид використання для сінокосіння та випасання худоби; площа земельної ділянки 88 га; місце розташування Хмельницька область, Хмельницький район, Печеськівська сільська рада; право власності Лісовогринівецька сільська рада; вид речового права право оренди земельної ділянки ФОП Шлапак Ю.А.; дата реєстрації 20.07.2023.

Хмельницька окружна прокуратура звернулася з листом від 17.09.2024 до начальника відділу № 1 управління надання адміністративних послуг ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, у якому просила з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді повідомити цільове призначення та використання земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88 га, а також надіслати прокуратурі копію поземельної книги.

Хмельницька окружна прокуратура звернулася з листом від 18.09.2024 до голови Лісовогринівецької сільської ради, у якому просила повідомити окружну прокуратуру чи вживатимуться сільською радою заходи щодо захисту інтересів держави шляхом пред`явлення до суду позовної заяви про розірвання договору оренди землі.

На вищевказаний лист сільським головою Лісовогринівецької сільської ради повідомлено прокуратуру (лист від 03.10.2024), що сільською радою позов не пред`являвся у зв`язку з неподанням Управлінням з контролю за використанням земель ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області, відповідно до ст. 6 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» та ст. 144 ЗК України клопотання про припинення права користування земельною ділянкою та у зв`язку з відсутністю коштів у місцевому бюджеті на судові збори.

На вищевказаний лист Управлінням забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області повідомлено прокуратуру (лист від 19.09.2024 № 3511/281-24), що відповідно до даних Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 цільове призначення земельної ділянки 01.08 Для сінокосіння і випасання худоби; вид використання для сінокосіння та випасання худоби.

Хмельницька окружна прокуратура звернулася з листом від 17.09.2024 до Хмельницької філії Державного підприємства «Агентство з ідентифікації і реєстрації тварин», у якому просила повідомити про наявність зареєстрованих сільськогосподарських тварин за ФОП Шлапаком Ю.А.

На вищевказаний лист Хмельницькою філією Державного підприємства «Агентство з ідентифікації і реєстрації тварин» повідомлено прокуратуру (лист від 23.09.2024 № 1637/9-11), що в інформаційній системі «Єдиний державний реєстр тварин» станом на 23.09.2024 відсутня інформація про наявність сільськогосподарських тварин у ФОП Шлапака, оскільки останній не зареєстрований як власник тварин.

Прокурором Хмельницької окружної прокуратури Камінською Г.Ю. направлено керівнику Хмельницької окружної прокуратури висновок про наявність підстав для вжиття заходів представницького характеру від 07.10.2024 з огляду вивчення матеріалів кримінального провадження за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України за фактом без господарського використання земельної ділянки площею 88 га з кадастровим номером :04:009:0057, що спричинило порушення структури ґрунту.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 22.10.2024 № 400320640 Лісовогринівецька сільська рада є власником земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88 га, що розташована за адресою: Хмельницька обл., Хмельницький район, Печеськівська сільська рада. Цільове призначення для сінокосіння та випасання худоби. Крім того, щодо зазначеної земельної ділянки 31.07.2023 зареєстровано інше речове право (право оренди земельної ділянки) за ОСОБА_2 (орендар) на підставі договору оренди від 20.07.2023.

Адвокатом Потаповою М.В. подано запит голові Лісовогринівецької сільської ради, у якому адвокат просив надати інформацію: щодо надходження до сільської ради впродовж 2021 року відомостей про проведення правоохоронними органами перевірок з приводу порушень користувачами умов щодо використання за цільовим призначенням земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057; щодо підстав дострокового припинення договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 з її попереднім орендарем ОСОБА_3 та яким був стан ділянки за час дострокового припинення цього договору; щодо обстеження сільською радою земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, переданої ОСОБА_2 , за клопотанням Хмельницької обласної прокуратури в липні-вересні 2024 року.

На вищевказаний адвокатський запит сільським головою повідомлено (лист від 30.01.2025 № 02.11-03/174/2025), зокрема, що підставою для прийняття рішення від 02.06.2023 № 6 щодо дострокового розірвання договору оренди з її попереднім орендарем ОСОБА_3 була його смерть.

Адвокатом Потаповою М.В. подано запит від 05.02.2025 до Управління розвитку агропромислового комплексу та земельних відносин Хмельницької обласної державної адміністрації, у якому просила надати інформацію щодо вирощування сої в ґрунтово-кліматичних умовах Хмельницького району, а саме: 1) чи може культура сої вирощуватися для кормових цілей (сінаж, шрот, силос, тощо)?; 2) чи існують та застосовуються агротехнології виведення бур`янів та падалиці соняшника з метою очищення земельних ділянках шляхом посівів такої культури як соя?; 3) чи має вирощування такої культури, як соя, наслідком збагачення ґрунту азотом, покращення його структури, стану та інших його показників та чи використовується вирощування сої з метою такого покращення земельних ділянок для подальшого їх ефективного культурного використання?

На вищевказаний адвокатський запит Управлінням розвитку агропромислового комплексу та земельних відносин Хмельницької обласної державної адміністрації повідомлено (лист від 10.02.2025 № 03/47), що: 1) соя і продукти її переробки мають добрі кормові якості. ЇЇ використовують для відгодівлі всіх видів тварин і птиці у вигляді насіння, зеленої маси, сіна, сінажу, трав`яної муки, білкових концентратів, соєвого молока тощо. Дослідженнями Інституту кормів НААНУ було встановлено, що згодовування в складі раціону 18 кг силосу з кукурудзи та сої, замість аналогічної кількості кукурудзяного силосу, позитивно впливає на молочну продуктивність корів і вміст жиру в молоці, показники яких зростають відповідно на 9,3 % та 19,7 %. Зелену массу сої використовують у чистому або змішаному вигляді з кукурудзою, сорго, багаторічними травами для сушіння на сіно. Важливим також у кормовиробництві є соєвий шрот і макуха; 2) аграрії часто практикують в сівозміні посіви сої після соняшника, тому на полях виникає проблема падалиці, яка пригнічує ріст сої відбираючи поживні речовини та вологу. Для боротьби з проблемою, технологія вирощування сої передбачає внесення різних видів контактних після сходових препаратів на основі діючої речовини бентазон (Базагран, Альфа-бантазон, тощо), які безпечні для сої, але ліквідовують сходи соняшника та інших бур`янів; 3) сільгоспвиробники часто використовують сою, як ефективний та екологічний спосіб підвищення родючості ґрунту. Адже в сівозміні ця культура є чудовим попередником для більшості наступних посівів. Завдяки бульбочковим бактеріям соя накопичує в землі до 200 кг/га азоту та покращує структуру і родючість ґрунту. Таким чином після сої підвищується врожайність наступної культури.

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 10.02.2025 № НВ-025 земельна ділянка з кадастровим номером :04:009:0057, розташована за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, Печеськівська сільська рада; категорія земель землі сільськогосподарського призначення; вид цільового призначення 01.08 Для сінокосіння і випасання худоби; площа 88 га; нормативна грошова оцінка 750619,42 грн.

Крім того, в матеріалах справи наявні копії: план-схеми земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88 га, на якій відмічено площі порушення структури ґрунту 32,1700 га, 5,3500 га, 4,2100 га; витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (Лісовогринівецька сільська рада); протоколів засідання комісії Лісовогринівецької сільської ради від 29.05.2023, від 12.07.2023; рапорт начальника СД ВнП № 2 Хмельницького РУП від 09.10.2023.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч. 4 ст. 53 ГПК України).

Отже, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах. Також звертала увагу, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункти 26, 27), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункти 80, 81), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункти 8.16, 8.17) і № 922/1830/19 (підпункти 7.1, 7.2)).

У пункті 55 постанови від 14.12.2022 у справі № 2-3887/2009 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що ці висновки актуальні також щодо участі територіальної громади в цивільних правовідносинах та судовому процесі.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", якою визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Звертаючись з позовом в інтересах держави в особі Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, як органу місцевого самоврядування, прокурор зазначив, що порушення інтересів держави обґрунтовується тим, що земельна ділянка із видом використання для сінокосіння та випасання худоби на даний час комунальної форми власності використовується не за цільовим призначенням, що є порушенням умов договору та вимог земельного законодавства, а уповноважений державою орган не вжив заходів до захисту інтересів держави та повернення спірної земельної ділянки.

Так, наказом ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 07.12.2020 № 26-ОТГ передано в комунальну власність Лісовогринівецькій сільській раді Хмельницького району земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 158,0266 га, які розташовані (за межами населених пунктів) на території Лісовогринівецької сільської ради, згідно додатку, у тому числі і земельну ділянку із кадастровим номером :04:009:0057. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22.10.2024 № 400320640 право комунальної власності Лісовогринівецькою сільською радою зареєстровано 14.09.2021.

Відтак, уповноваженим державою органом на здійснення представництва інтересів держави у спірних правовідносинах є Лісовогринівецька сільська рада.

Крім того, прокурор з огляду на положення ст. 37 Закону України «Про охорону земель» зазначив, що власники та землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок зобов`язані здійснювати заходи щодо охорони родючості ґрунтів, передбачені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами України.

Використання земельних ділянок способами, що призводять до погіршення їх якості, забороняється. На землях сільськогосподарського призначення може бути обмежена діяльність щодо: вирощування певних сільськогосподарських культур, застосування окремих технологій їх вирощування або проведення окремих агротехнічних операцій; розорювання сіножатей, пасовищ; використання деградованих, малопродуктивних, а також техногенно забруднених земельних ділянок; необґрунтовано інтенсивного використання земель.

При цьому, необхідність дотримання обмежень щодо розорювання земель, а також створення, збереження та відновлення сіножатей та пасовищ відповідно до науково обґрунтованих показників з урахуванням регіональних особливостей та природно-кліматичних умов, передбачена Законами України «Про Основні засади (стратегію) державної екологічної політики України на період до 2030 року» та Національним планом дій щодо боротьби з деградацією земель та опустелюванням, затвердженим розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30.03.2016 № 271-р.

Отже, як стверджує прокурор, підставою для представництва в суді інтересів держави стали факти порушення законодавства при використанні орендарем не за цільовим призначенням наданої в оренду земельної ділянки для сінокосіння та випасання худоби.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджувальне порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 від 26.05.2020.

Також Велика Палата Верховного Суду при розгляді вказаної справи звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Суд, враховуючи зміст звернення Хмельницької окружної прокуратури від 18.09.2024 до позивача, встановив, що оскільки позивач самостійно не звернувся до суду, то керівник Хмельницької окружної прокуратури 27.12.2024 звернувся до Лісовогринівецької сільської ради з повідомленням про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді.

Отже, матеріали справи свідчать, що позивачем протягом розумного строку не були вжиті заходи для усунення порушення інтересів держави, зокрема, останній самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави. Також позивач не оскаржив наявність підстав для представництва, як це визначено у ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Вказані обставини є достатнім аргументом для підтвердження бездіяльності Лісовогринівецької сільської ради та достатньою підставою для звернення прокурора до суду із позовом в інтересах держави в особі вказаної особи.

Зважаючи на викладене та з огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, то суд дійшов висновку, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та обґрунтовано звернувся до суду в інтересах держави в особі Лісовогринівецької сільської ради.

Згідно зі ст. 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Предметом спору у справі, яка розглядається, є матеріально-правові вимоги про розірвання договору оренди земельної ділянки та зобов`язання повернути земельну ділянку у зв`язку із нецільовим використанням відповідачем спірної земельної ділянки, тобто використання земельної ділянки як ріллі, а не для сінокосіння та випасання худоби.

Відповідно до частини 1 статті 93 ЗК України право оренди земельної ділянки це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Згідно із частиною 9 статті 93 ЗК України відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються законом.

За змістом статті 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Згідно із частиною 1 статті 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря використання земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з договором оренди; дотримання екологічної безпеки землекористування та збереження родючості ґрунтів, додержання норм і правил.

Відповідно до чч. 1, 2 статті 25 Закону України «Про оренду землі» орендар земельної ділянки має право самостійно господарювати на землі з дотриманням умов договору оренди землі та зобов`язаний виконувати встановлені щодо об`єкта оренди обмеження (обтяження) в обсязі, передбаченому законом або договором оренди землі.

Частиною 1 статті 19 Закону України «Про оренду землі» унормовано, що строк дії договору оренди землі визначається за згодою сторін, але не може перевищувати 50 років. Дата закінчення дії договору оренди обчислюється від дати його укладення. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації такого права.

На вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України (ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі»).

У разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця (ч. 1 ст. 34 Закону України «Про оренду землі»).

Статтею 35 Закону України «Про охорону земель» встановлено, що власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку.

Відповідно до пункту «а» частини першої статті 91, пункту «а» частини першої статті 96 ЗК України власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані забезпечувати використання останніх за цільовим призначенням.

Цільове призначення земельної ділянки допустимі напрями використання земельної ділянки відповідно до встановлених законом вимог щодо використання земель відповідної категорії та визначеного виду цільового призначення (абзац 15 частини першої статті 1 Закону України «Про землеустрій» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно із чч. 1, 2 статті 18 ЗК України до земель України належать усі землі в межах її території, в тому числі острови та землі, зайняті водними об`єктами, які за основним цільовим призначенням поділяються на категорії. Категорії земель України мають особливий правовий режим.

Відповідно до частини 1 статті 19 ЗК України (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

За змістом ч. 3 статті 19 ЗК України земельна ділянка, яка за основним цільовим призначенням належить до відповідної категорії земель, відноситься в порядку, визначеному цим Кодексом, до певного виду цільового призначення, що характеризує конкретний напрям її використання та її правовий режим.

При встановленні цільового призначення земельних ділянок здійснюється віднесення їх до певної категорії земель та виду цільового призначення. При зміні цільового призначення земельних ділянок здійснюється зміна категорії земель та/або виду цільового призначення (ч. 1 ст. 20 ЗК України).

Згідно із частиною 1, пунктом «а» частини 2 статті 22 ЗК України землями сільськогосподарського призначення визнаються землі, надані для виробництва сільськогосподарської продукції, здійснення сільськогосподарської науково-дослідної та навчальної діяльності, розміщення відповідної виробничої інфраструктури, у тому числі інфраструктури оптових ринків сільськогосподарської продукції, або призначені для цих цілей. До земель сільськогосподарського призначення належать: а) сільськогосподарські угіддя (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги).

Судом встановлено, що з 20.07.2023 відповідач відповідно до договору оренди землі є орендарем земельної ділянки загальною площею 88 га, кадастровий номер земельної ділянки :04:009:0057, місце розташування: Лісовогринівецька територіальна громада (Печеськівська сільська рада) Хмельницького району Хмельницької області. При цьому, згідно інформації Державного земельного кадастру від 16.09.2024 цільове призначення спірної земельної ділянки 01.08 для сінокосіння і випасання худоби; категорія земель землі сільськогосподарського призначення; вид використання для сінокосіння та випасання худоби.

Відповідно до ч. 5 ст. 20 ЗК України класифікатор видів цільового призначення земельних ділянок, видів функціонального призначення територій та співвідношення між ними, а також правила його застосування з визначенням категорій земель та видів цільового призначення земельних ділянок, які можуть встановлюватися в межах відповідної функціональної зони, затверджуються Кабінетом Міністрів України. Зазначені класифікатор та правила використовуються для ведення Державного земельного кадастру і містобудівного кадастру.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року № 1051 затверджено Перелік угідь згідно з Класифікацією видів земельних угідь (КВЗУ) (додаток 4 до Порядку ведення Державного земельного кадастру), відповідно до якого:

рілля - сільськогосподарські угіддя, які систематично обробляються і використовуються під посіви сільськогосподарських культур, включаючи посіви багаторічних трав, а також чисті пари (ГОСТ 26640-85) та парники, оранжереї і теплиці До ділянок ріллі не належать сіножаті і пасовища, що розорані з метою їх докорінного поліпшення і використовуються постійно під трав`яними кормовими культурами для сінокосіння та випасання худоби, а також міжряддя садів, які використовуються під посіви;

сіножаті - сільськогосподарські угіддя, які систематично використовуються для сінокосіння (ГОСТ 26640-85), до яких потрібно включати рівномірно вкриті деревинною та чагарниковою рослинністю площею до 20 відсотків ділянки;

пасовища - сільськогосподарські угіддя, які систематично використовуються для випасання худоби (ГОСТ26640-85); рівномірно вкриті деревинною та чагарниковою рослинністю площею до 20 відсотків ділянки.

Для того, щоб ділянка вважалась ріллею, необхідною є сукупність умов: систематична обробка і використання під посіви сільськогосподарських культур (за винятком трав`яних кормових культур); посів багаторічних трав (які не є трав`яними кормовими культурами); посів не з метою докорінного поліпшення; не використовується постійно для сінокосіння та випасання худоби, а також міжряддя садів, які використовуються під посіви; збирання врожаю.

Під систематичністю розуміється два та більше випадки.

Постанова Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року № 1051 пов`язує можливість розорювання сіножатей та пасовищ з метою їх докорінного поліпшення та використання постійно під трав`яними кормовими культурами для сінокосіння та випасання худоби.

Земельне законодавство дозволяє при певних умовах розорювати сіножаті і пасовища. Зокрема, відповідно до ч. 4 ст. 37 Закону України «Про охорону земель» на землях сільськогосподарського призначення може бути обмежена діяльність щодо: вирощування певних сільськогосподарських культур, застосування окремих технологій їх вирощування або проведення окремих агротехнічних операцій; розорювання сіножатей, пасовищ. Категорична заборона розорювання сіножатей і пасовищ за жодних умов не передбачена.

Відтак, із наведеного належить зробити висновок, що надана в оренду спірна земельна ділянка належить до тієї категорії земельних угідь, які не заборонено розорювати за умови докорінного поліпшення та підкормовими трав`яними культурами задля сінокосіння та випасання худоби.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 925/1579/17, якщо акт обстеження земельної ділянки не містить таких даних як систематичне розорювання спірної земельної ділянки, то вказане свідчить про відсутність даних використання відповідачем спірної земельної ділянки як ріллі.

Як встановлено судом, матеріали справи не містять доказів систематичного розорювання (обробки і використання під посіви сільськогосподарських культур) відповідачем спірної земельної ділянки з метою посіву сільськогосподарських культур (які не належать до кормових культур) і збирання врожаю, що дає підстави вважати не доведеним використання цієї земельної ділянки як ріллі. Такої інформації щодо систематичного розорювання спірної земельної ділянки саме ОСОБА_2 , а також посіву сільськогосподарських культур та збирання відповідачем врожаю не містить ні протокол огляду місяця події від 01.08.2024, у якому зазначено, що на частині земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 ростуть чагарники та трава, будь-яких посівів не виявлено, на іншій частині - виявлено засіяне поле сої, ні акт обстеження земельної ділянки від 22.07.2024, у якому комісією зазначено, що на частині орендованої земельної ділянки росте різнотрав`я, поодинокі дерева, кущі та чагарники, частина земельної ділянки покрита, багаторічними і однорічними травами, а на частині земельної ділянки наявні бобові культури. Інші докази, які б свідчили про систематичний обробіток і використання земельної ділянки під посіви сільськогосподарських культур, відсутні.

Натомість, як стверджується матеріалами справи, сам ОСОБА_2 , як орендар земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88 га, 09.10.2023 звертався до правоохоронних органів із заявою про дискування (трактором) невідомими особами належної йому на праві оренди земельної ділянки. Із пояснень, взятих працівником відділу поліції № 2 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області 09.10.2023, представником фізичної особи-підприємця Павліка В.Є. повідомлено, що останній трактором «Кейс Пума 210» здійснював обробку земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057, площею 88 га на підставі договору суборенди. Крім того, згідно протоколу огляду місяця події від 09.10.2023 було встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :04:009:0057 виявлено трактор марки «Case Puma 210», д.н.з. НОМЕР_1 з під`єднаною бороною дисковою.

Крім того, із листів Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 16.09.2021, від 30.09.2021, а також листа Лісовогринівецької сільської ради від 29.07.2024 вбачається, що за результатами планової перевірки дотримання вимог земельного законодавства встановлено обставини, що саме попередній орендар спірної земельної ділянки гр. ОСОБА_3 використовував її шляхом механічного обробітку ґрунту для вирощування сільськогосподарської продукції, тобто відбувалося фактичне використання земельної ділянки, яке не відповідає її цільовому призначенню, встановленому при передачі земельної ділянки у користування.

До того ж, у листах від 16.09.2021, від 30.09.2021 Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області було зазначено, що порушник гр. ОСОБА_3 під час проведення перевірки на земельній ділянці був відсутній, що не дало можливості скласти протокол про адміністративне правопорушення в порядку ст. 254 КУпАП.

Отже, враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про необґрунтованість тверджень прокурора та недоведеність їх доказами про розорювання відповідачем частини спірної земельної ділянки (розорювання сіножатей) та використання її в якості іншого сільськогосподарського угіддя - ріллі, тобто використання фізичною особою-підприємцем Шлапаком Ю.А. земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 не за цільовим призначенням.

За таких обставин висновок прокурора про те, що відповідач своїми діями самостійно змінив вид цільового використання спірної земельної ділянки у межах категорії земель сільськогосподарського призначення (із сіножатей, пасовищ на ріллю), використовував означену земельну ділянку не за цільовим призначенням та таке порушення призвело до необхідності розірвання відповідного договору оренди земельної ділянки та її подальшого повернення територіальній громаді, є передчасним.

Окрім того, позиція відповідача, що через залишки великої кількості падалишнього насіння соняшника, засіяного попереднім субкористувачем, з метою знищення бур`яну, падалиці соняшника, подальшого посіву багаторічних трав та підвищення характеристик частини земельної ділянки було висіяно таку кормову бобову культуру як соя, не спростована належними і допустимими доказами.

Натомість, судом враховано лист начальника Управління розвитку агропромислового комплексу та земельних відносин ОСОБА_7 від 10.02.2025 № 03/47, у якому зазначено, зокрема, що соя і продукти її переробки мають добрі кормові якості; її використовують для відгодівлі всіх видів тварин і птиці у вигляді насіння, зеленої маси, сіна, сінажу, трав`яної муки, білкових концентратів, соєвого молока тощо. Дослідженнями Інституту кормів НААНУ було встановлено, що згодовування в складі раціону 18 кг силосу з кукурудзи та сої, замість аналогічної кількості кукурудзяного силосу, позитивно впливає на молочну продуктивність корів і вміст жиру в молоці, показники яких зростають відповідно на 9,3 % та 19,7 %. Зелену массу сої використовують у чистому або змішаному вигляді з кукурудзою, сорго, багаторічними травами для сушіння на сіно. Важливим також у кормовиробництві є соєвий шрот і макуха. Аграрії часто практикують в сівозміні посіви сої після соняшника, тому на полях виникає проблема падалиці, яка пригнічує ріст сої відбираючи поживні речовини та вологу. Для боротьби з проблемою, технологія вирощування сої передбачає внесення різних видів контактних після сходових препаратів на основі діючої речовини бентазон (Базагран, Альфа-бантазон, тощо), які безпечні для сої, але ліквідовують сходи соняшника та інших бур`янів. Сільгоспвиробники часто використовують сою, як ефективний та екологічний спосіб підвищення родючості ґрунту. Адже в сівозміні ця культура є чудовим попередником для більшості наступних посівів. Завдяки бульбочковим бактеріям соя накопичує в землі до 200 кг/га азоту та покращує структуру і родючість ґрунту. Таким чином після сої підвищується врожайність наступної культури.

Також у листі від 22.07.2024 Лісовогринівецькою сільською радою зазначено, що комісією при візуальному обстеженні земельної ділянки встановлено, що на орендованій земельній ділянці росте різнотрав`я, поодинокі дерева, кущі та чагарники. На більшій частині земельної ділянки проведено посів багаторічними і однорічними кормовими рослинами (травами) та лише на незначній її частині посіяні бобові культури для корму худобі з підсівом багаторічних трав для сінокосіння в наступному році.

У акті обстеження земельної ділянки від 22.07.2024 комісією встановлено, що на частині орендованої земельної ділянки росте різнотрав`я, поодинокі дерева, кущі та чагарники, частина земельної ділянки покрита багаторічними і однорічними травами, а на частині земельної ділянки посіяні бобові культури.

Отже, із наведеного, прокурором не індивідуалізовано (не конкретизовано) частину земельної ділянки, яка, на його думку, була засіяна соєю. Означеного не спростовує ні долучена прокурором до матеріалів справи план-схема земельної ділянки, де вказано саме про порушення площ структури ґрунту, ні протокол огляду місця події від 01.08.2024 (з додатками до нього), у якому відсутня будь-яка конкретизація площ посіву сої, ні лист Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 16.09.2024.

Крім того, лист Приватного підприємства «Діоріт Плюс 1» від 13.08.2024 № 117, на який посилається прокурор на підтвердження свої вимог, не дає можливості суду констатувати, що на земельній ділянці площею 88 га з кадастровим номером :04:009:0057 частково порушено структуру ґрунту площами 32,1700 га, 5,3500 га, 4,2100 га саме діями відповідача, а не діями попередніх орендарів, які можливо використовували спірну земельну ділянку як ріллю, вирощували сільськогосподарські культури (в т.ч. соняшник), збирали врожай впродовж до 09.10.2023. При цьому, акт перевірки (приписи, тощо) дотримання вимог земельного законодавства щодо земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель не складався.

Також, судом зауважується, що прокурором не надано жодних доказів притягнення відповідача до кримінальної, адміністративної чи цивільно-правової відповідальності за користування земельною ділянкою з кадастровим номером :04:009:0057 не за цільовим призначенням та як наслідок, порушення вимог земельного та природоохоронного законодавства України.

Згідно з ч. 1 ст. 211 ЗК України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за порушення, зокрема невиконання вимог щодо використання земель за цільовим призначенням.

Твердження прокурора про те, що відповідач не є власником тварин, що свідчить про використання земельної ділянки всупереч цільовому призначенню, не може слугувати підставою для задоволення позову, оскільки, таку інформацію прокурор отримав від Державного підприємства "Агентство з ідентифікації і реєстрації тварин" станом на 23.09.2024, натомість доказів наявності у власності відповідача тварин станом на час подання позову та розгляду судом цієї справи матеріали справи не місять. До того ж, як зазначено Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області у листі від 16.09.2024, склад угідь земельної ділянки з кадастровим номером :04:009:0057 сіножаті. При цьому, наявність чи відсутність у власності ОСОБА_2 тварин (худоби) не ставить у залежність останнього набувати в оренду земельну ділянку з цільовим призначенням «для сінокосіння та випасання худоби», здійснювати на такій земельній ділянці господарську діяльність та отримувати доходи (п. 9.3.3. договору оренди) (в т.ч. доходи від вирощування рослинності, яка в подальшому буде використана на сіно), самостійно визначати напрями своєї господарської діяльності відповідно до цільового призначення земельної ділянки та мети використання (п. 9.3.2. договору оренди).

Суд не враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду у справах № 467/1504/17, № 473/4413/17, № 468/1498/17-ц, 904/7071/17 та на які посилається прокурор, оскільки такі зроблені хоч у подібних правовідносинах, однак за інших встановлених фактичних обставин справ, оскільки в цих справах судами було встановлено факт нецільового використання земельних ділянок, на відміну від справи № 924/1150/24.

Судом також звертається увага, що відповідно до норм ст. 651 ЦК України договір може бути розірваний судом за умови встановлення не лише наявності істотного порушення договору, але й наявності шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена у вигляді реальних збитків та/або упущеної вигоди, а її розмір не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору.

Однак, прокурор у позові зовсім не обґрунтовує, якої шкоди зазнає позивач як орендодавець у зв`язку з діями відповідача, чи позбавляється Лісовогринівецька сільська рада того, на що очікувала при укладенні договору, як і не заявляє самої вимоги про стягнення шкоди. В даному випадку відповідач сплачує позивачу оренду плату, наповнюючи бюджет територіальної громади.

Підсумовуючи вищенаведене, враховуючи співвідношення наявних доказів та вимог ст. 651 ЦК України, зважаючи, що при наявних обставинах відсутні беззаперечні докази, які б вказували на істотність порушення договору оренди, зокрема використання земельної ділянки не за визначеним видом використання, а як ріллю для сільськогосподарського призначення, з метою вирощування сільськогосподарських культур, а не як сіножаті, пасовища, суд дійшов висновку, що підстав для розірвання договору оренди земельної ділянки немає, а тому в даній частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Оскільки позовна вимога щодо зобов`язання відповідача повернути територіальній громаді в особі Лісогринівецької сільської ради Хмельницького району земельну ділянку площею 88 га з кадастровим номером :04:009:0057, є похідною від позовної вимоги про розірвання договору оренди від 20.07.2023, в задоволенні якої судом було відмовлено, то позовні вимоги в цій частині також задоволенню не підлягають.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України).

Відповідно до частин 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

При прийнятті рішення взято до уваги, що Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа "Руїс Торіха проти Іспанії").

Розподіл судових витрат між сторонами.

У зв`язку з відмовою у позові судові витрати відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на позивача (прокуратуру).

Керуючись ст.ст. 2, 20, 24, 73, 74, 129, 232, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У позові керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району, с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області до фізичної особи-підприємця Шлапака Юрія Анатолійовича, с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області про розірвання договору оренди земельної ділянки та зобов`язання повернути земельну ділянку, відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 01.04.2025.

Суддя С.В. Заверуха

Відрук.: 2 примір. 1 - до справи; 2 - відповідачу ( АДРЕСА_2 , код - ) рек. з повід.

Направити рішення прокуратурі, позивачу до електронного кабінету Електронного суду.