РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.03.2025Справа № 910/16296/23
За позовом Державного податкового університету, Київська область, Бучанський район, м. Ірпінь

до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі", м. Київ

про визнання протиправним та скасування рішення комісії, -

суддя Морозов С.М.

За участю представників сторін:

від позивача: не з`явились;

від відповідача: Гурін Л.В. (адвокат за довіреністю №249/2024 від 01.07.2024 року);

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

19.10.2023 року до Господарського суду міста Києва звернувся Державний податковий університет (позивач) з позовною заявою про визнання протиправним та скасування рішення комісії Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" (відповідач), оформленого протоколом №071 від 29.12.2020 року.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач не порушував правил роздрібного ринку електричної енергії та не вчиняв дії, які б могли призвести до зміни показників приладів обліку, а зрив пломби був обумовлений аварійною ситуацією. При цьому, як зазначає позивач, представником відповідача самовільно опломбовано дверцята ввідної шафи, що унеможливило виконання технічним персоналом університету своїх функцій.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.11.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справ за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 16.01.2024.

14.11.2023 до суду від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

17.11.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що сам по собі зрив пломби вже є порушенням Правил та є підставою для нарахування позивачу плати за необліковану електроенергію. Відповідачем також зазначено, що нормами ПРРЕЕ передбачено опломбування дверцят ввідної шафи задля унеможливлення доступу до струмоведучих частин кіл комерційного обліку.

21.11.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому викладено аналогічні норми та зазначено, що прийняте ним рішення комісії, оформлене протоколом №071 від 29.12.2020 року є правомірним та законним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 повідомлено сторін про те, що підготовче засідання, призначене на 16.01.2024 не відбулося у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в м. Києві. Наступне засідання призначено на 12.03.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.03.2024 повідомлено сторін про те, що підготовче засідання, призначене на 12.03.2024 не відбулося у зв`язку з надходженням сигнал "Повітряна тривога" в м. Києві. Наступне засідання призначено на 07.05.2024.

В підготовчому засіданні 07.05.2024 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 16.07.2024.

16.07.2024 до суду від відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких зазначено, що нарахування по акту порушень здійснювалось на підставі розділу 8.4. ПРРЕЕ.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.07.2024 повідомлено сторін про те, що підготовче засідання, призначене на 16.07.2024 не відбулося у зв`язку з надходженням сигнал "Повітряна тривога" в м. Києві. Наступне засідання призначено на 17.09.2024.

Ухвалою від 17.09.2024 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.12.2025 року.

Від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ухвалою від 11.12.2024 року сторін було повідомлено, що засідання 10.12.2024 року не відбулось у зв`язку з перебуванням судді у відпустці, у зв`язку з чим наступне судове засідання призначено на 18.03.2025 року.

В засіданні 18.03.2025 року судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У засіданнях здійснювалась фіксація судового процесу технічним засобами у відповідності до статті 222 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

21.02.2020 року між Приватним акціонерним товариством «Київобленерго» (оператор системи) та Університетом державної фіскальної служби України (правонаступником якого є Державний податковий університет) (споживач) укладено Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №20335814, відповідно до п. 2.1. якого оператор системи надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії параметри якості яких відповідають показникам, визначеним Кодексом систем передачі, затвердженим постановою НКРЕКП №309 та Кодексом системи розподілу затвердженим постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №310, за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в паспорті точки розподілу за об`єктом споживача та в особовому рахунку споживача, облікових базах даних оператора системи.

Пунктом 7.1. Договору передбачено, що оператор системи має право: на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки та контрольного огляду вузла вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого ПРРЕЕ порядку та умов; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

30.12.2020 року між Університетом державної фіскальної служби України (правонаступником якого є Державний податковий університет) (споживач) та Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (оператор системи розподілу) укладено Договір про закупівлю послуг з розподілу електричної енергії за державні кошти №230002389, за умовами якого оператор системи розподілу зобов`язується надати споживачу послуги з розподілу електричної енергії (послуги) для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач - прийняти її та оплатити її вартість та здійснювати інші платежі (пеня, штрафні санкції, тощо) згідно з умовами цього Договору, який є невід`ємною частиною публічного Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №20335814.

24.11.2020 року представниками ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за місцезнаходженням відповідача була проведена перевірка та виявлено факт зриву пломби ОСР на ввідній комірці дооблікових кіл, у зв`язку з чим складено Акт про порушення №К043005, у відповідності до п. 8.2.5. ПРРЕЕ, в присутності представників Університету - енергетика Строганова О.В. та особи, що допустила представників позивача до перевірки - Авраменка О.О., які підписали акт та надали пояснення, що пломба була знята при аварійній ситуації.

В пункті 5 Акту про порушення №К043005 від 24.11.2020 року вказано, що споживач не надав паспорти на обладнання та не увімкнув на повну потужність струмоприймачі та не допустив уповноважених представників відповідача для обстеження обладнання.

29.12.2020 року було проведено засідання Комісії відповідача по розгляду Акту про порушення №К043005 від 24.11.2020 року, що оформлено протоколом №201 від 15.11.2021 року, за наслідками якого прийнято рішення про проведення нарахування відповідно до ПРРЕЕ.

Відповідно до розрахунку відповідача, споживачу за період порушення з 09.11.2020 року по 24.11.2020 року нараховано обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил в розмірі 13 104 кВт/год по 2,7299124 грн за 1 кВт (15 днів, 362,5 кВт - потужність визначена згідно договору для даної точки обліку).

31.12.2020 року позивачу надіслано відповідачем копію протоколу комісії №071 від 29.12.2020, розрахунок по Акту про порушення №К043005 від 24.11.2020 року, повідомлення про оплату на суму в розмірі 42 927,32 грн.

Заперечуючи проти прийнятого відповідачем рішення про нарахування недооблікованої енергії позивач зазначив, що під час реконструкції власних електромереж були побудовані дві трансформаторні підстанції - ТП-363 та ТП-158. Трансформатори струму ТП-158, що знаходяться у ввідній шафі, за час експлуатації були закриті захисним опломбованим кожухом. У січні 2020 року під час чергової заміни приладів обліку (лічильників), у яких закінчився термін експлуатації, представник ДТЕК КРЕМ додатково встановив пломбу на дверцята ввідній шафи, чим вніс у обладнання конструктивні зміни, не передбачені заводом-виробником. Самовільне опломбування представником ДТЕК КРЕМ дверцят ввідній шафи унеможливило виконання технічним персоналом Університету своїх функцій, а саме: перемикання струму у трансформаторах ТП-158 для забезпечення безперебійного електропостачання адміністративно-побутових корпусів і ремонту електромереж, що змусило техперсонал Університету демонтувати опломбування. У листопаді 2020 під час перевірки електроустановок працівники ДТЕК КРЕМ склади Акт про порушення від 24.11.2020 №К043005, проте він фіксує демонтаж пломби дверцят ввідної шафи 0,4 кВ трансформатора ТП-158, але не зазначає втручання в схему комерційного обліку. Опломбування захисного кожуху не було порушено. Опломбування приєднання мереж напруги не було порушено, а тому, безоблікове використання електроенергії відсутнє.

На час звернення до суду з даним позовом, позивач суму необлікованої електричної енергії не оплатив.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог зазначив, що сам по собі зрив пломби вже є порушенням Правил та є підставою для нарахування позивачу плати за необліковану електроенергію. При цьому, нормами ПРРЕЕ передбачено опломбування дверцят ввідної шафи задля унеможливлення доступу до струмоведучих частин кіл комерційного обліку, у зв`язку з чим прийняте відповідачем рішення є законним, а позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частинами 1 та 2 статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з приписами статті 275 Господарського кодексу України (далі - ГК України) за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Згідно з частиною 3 статті 58, статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Згідно з пунктом 1.2.7. глави 1.2 розділу І ПРРЕЕ постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу (додаток 5 до цих Правил) та укладається в установленому цими Правилами порядку.

Відповідно до підпункту 20 пункту 5.5.5. глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з підпунктом 3 пункту 1.1.2. глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ акт про порушення - це документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу й вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 8.2.4. глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

За пунктом 8.2.5. глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності, в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або його представником.

Відповідно до пункту 8.2.6. глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі одночасно з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики їх визначення, затвердженої Регулятором, а також розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до пункту 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються в судовому порядку.

Сам по собі факт пошкодження чи зриву пломби, незалежно від обставин та можливості безоблікового споживання електроенергії, є достатньою правовою підставою для донарахування вартості необлікованої електричної енергії та не потребує додаткового встановлення факту вчинення споживачем дій стосовно крадіжки електроенергії.

Аналогічна правова полиця викладена в постановах Верховного Суду в складі Касаційного господарського суду: від 31 липня 2019 року в справі № 911/1776/18, від 13 квітня 2021 року в справі № 925/1267/19.

Цілісність та збереження встановлених пломб не забезпечено саме позивачем, а їх відсутність є окремим порушенням ПРРЕЕ, за яке передбачено здійснення перерахунку обсягу спожитої електричної енергії.

Аналогічна правова полиця викладена в постанові Верховного Суду в складі Касаційного господарського суду від 19 серпня 2020 року в справі № 923/896/19.

При цьому, Відповідно до п. 5.16.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 311 (далі -ККОЕЕ) з метою запобігання несанкціонованому втручанню та доступу до елементів або функції настроювання ЗВТ у складі вузла обліку за результатами технічної перевірки такі ЗВТ та вузол обліку пломбують.

Відповідно до п5.16.3 ККОЕЕ пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також (за можливості) на кришках, боксах та інших пристроях вузла обліку та дооблікових колах, які закривають:

1) первинні та вторинні (після вимірювальних трансформаторів) дооблікові кола живлення ЗВТ;

2) кришки важелів та кнопок управління комутаційних апаратів і захисних автоматичних вимикачів, встановлених у колах вимірювальних трансформаторів;

3) двері комірок вимірювальних трансформаторів напруги;

4) клемні кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних інтерфейсах зв`язку ЗВТ;

5) клемні кришки, встановлені у дооблікових силових колах комутаційних апаратів та захисних автоматичних вимикачів;

6) відкриті дооблікові силові кола живлення;

7) усі інші місця доступу до сигнальних і відкритих дооблікових струмоведучих частин.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

П.п. 8 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Отже, з метою запобігання несанкціонованому втручанню та доступу до елементів або функції настроювання ЗВТ у складі вузла обліку такі ЗВТ та вузол обліку пломбують. Пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також на двері комірок вимірювальних трансформаторів напруги. Отже опломбування дверцят ввідної комірки пломбою передбачено законодавством, а тому безпідставно вважати, що такі дії можуть внести у обладнання конструктивні зміни, не передбачені заводом-виробником.

Пломбою № 28942707 здійснювалось пломбування дверцят ввідної комірки при заміні приладів обліку про, що складено відповідний акт № 112732 від 17.01.2020 року. Позивач прийняв на відповідальне збереження серед іншого і пломбу №28942707 про, що свідчить підпис представника позивача в Акті №112732 від 17.01.2020 року.

Отже, враховуючи підтвердження належними доказами факту порушення Університетом ПРРЕЕ, що є підставою для донарахування вартості необлікованої електроенергії згідно з підпунктом 2 пункту 8.4.2. та пунктом 8.4.10. ПРРЕЕ в розмірі 42 927,32 грн, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Підсумовуючи викладені вище фактичні обставини, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства та матеріалів справи в цілому, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Судові витрати позивача, відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог, залишаються за останнім.

Керуючись статтями 73-74, 76-79, 86, 129, 232, 233, 237-238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні позову відмовити повністю.

2. Залишити за Державним податковим університетом судовий збір, сплачений до державного бюджету.

3. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складене 31.03.2025 року.

Суддя С. МОРОЗОВ