УХВАЛА

м. Київ

04.04.2025Справа № 910/8918/23

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «СВП Плюс»
доПриватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес»
простягнення 213 786,02 грн.
Суддя Босий В.П.

Представники сторін:
не викликались.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СВП Плюс» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Брокбізнес» про стягнення 213 786,02 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошового зобов`язання із сплати страхового відшкодування на підставі договору добровільного страхування товарно-матеріальних цінностей №004/009-025553/001ТМЦ від 31.08.2020, у зв`язку з чим позивач вказує на наявність заборгованості у розмірі 158 645,62 грн., а також заявляє про стягнення з відповідача пені у розмірі 2 854,80 грн., 3% річних у розмірі 6 245,86 грн. та інфляційних у розмірі 46 039,96 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов та заперечень на відповідь на відзив, позивачу надано строк для подання відповіді на відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 призначено у справі №910/8918/23 судову економічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження у справі №910/8918/23 зупинено на час проведення судової експертизи, а матеріали справи направлені до Київського науково-дослідного інституту судових експерти.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.10.2023 поновлено провадження у справі №910/8918/23 для розгляду клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, задоволено клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів та зобов`язано позивача надати необхідні для проведення експертизи документи, провадження у справі №910/8918/23 зупинено на час проведення експертизи.

25.03.2025 до Господарського суду міста Києва від судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання про зміну виду судової експертизи, в якому заявник просить суд змінити вид призначеної експертизи з судової економічної на судову товарознавчу, оскільки поставлене на вирішення експертизи питання відноситься до питань товарознавчої експертизи, при цьому одне із поставлених питань не потребує спеціальних знань та не відноситься до завдань судової експертизи.

Враховуючи надходження клопотання експерта, судом вирішено поновити провадження у справі та розглянути його по суті.

Відповідно до ч. 6 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України експерт має право ознайомлюватися з матеріалами справи, заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом, викладати у висновку експертизи виявлені в ході її проведення факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; бути присутнім під час вчинення процесуальних дій, що стосуються предмета і об`єктів дослідження; для цілей проведення експертизи заявляти клопотання про опитування учасників справи та свідків; користуватися іншими правами, що надані Законом України «Про судову експертизу».

Розглянувши заявлене судовим експертом клопотання про зміну виду судової експертизи, судом встановлено наступне.

Із змісту ухвали Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 вбачається, що для з`ясування обставин, що входять в предмет доказування у справі суду необхідно встановити розмір матеріального збитку шляхом дослідження бухгалтерської документації (відомостей) щодо залишків мобільних телефонів на кінець робочого дня 04.02.2021 та залишків мобільних телефонів після викрадення 05.02.2021.

Отже, необхідним є документальна обґрунтованість розміру нестачі мобільних телефонів, які знаходились в магазині «ТТТ», за адресою: м. Кропивницький, вул. В. Перспективна, 23/13, після їх викрадення, що можливо шляхом дослідження бухгалтерської документації позивача щодо залишків мобільних телефонів, у вказаному магазині, 05.02.2021, тобто одразу після викрадення, порівняно із тими, що залишались на кінець робочого дня 04.02.2021.

Відповідно до п. 1.2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (далі - «Інструкція»), яка затверджена наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998, в редакції наказу Міністерства юстиції України №1950/5 від 26.12.2012, однією з основних видів (підвидів) експертизи є економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

Поряд з цим, згідно із п. 1.2.4 Інструкції однією з основних видів (підвидів) експертизи є товарознавча: машин, обладнання, сировини та споживчих товарів; транспортно-товарознавча; військового майна, техніки та озброєння.

Пунктом 1.1 розділу ІІІ Інструкції передбачено, що основними завданнями експертизи документів бухгалтерського обліку, оподаткування і звітності є визначення, зокрема, документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів на підприємствах, в установах, організаціях і їх структурних підрозділах (далі - підприємство) періоду їх утворення.

Разом з тим, відповідно до п. 1.1 розділу ІV Інструкції основними завданнями товарознавчої експертизи є:

- визначення вартості товарної продукції;

- визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері;

- визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності;

- визначення змін показників якості товарної продукції;

- установлення способу виробництва товарної продукції: промисловий чи саморобний, підприємства-виробника, країни-виробника;

- визначення відповідності упакування і транспортування, умов і термінів зберігання товарної продукції до вимог чинних правил.

Таким чином, системний аналіз зазначених норм діючого законодавства, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі дає підстави для висновку про необхідність проведення у даній справі саме економічної експертизи, оскільки дослідженню підлягають документи бухгалтерського обліку.

Разом з тим, судовим експертом як не наведено жодного обґрунтування необхідності зміни виду судової експертизи у даній справі, так і не обґрунтовано, яким чином визначений судом вид судової експертизи впливає на висновок судового експерта щодо поставлених в ухвалі суду питань.

До твердження судового експерта про те, що питання відноситься до товарознавчої експертизи суд відноситься критично з огляду на ігнорування змісту ухвали Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 стосовно необхідності дослідження саме документів бухгалтерського обліку.

Крім того, судом поставлені конкретні питання на вирішення експерта, відповіді на які нададуть можливість з`ясувати фактичні обставин справи та обґрунтованість заявлених позовних вимог, при цьому ухвала Господарського суду міста Києва від 07.08.2023, яка набрала законної сили, є обов`язковою до виконання, а суб`єктивні висновки судового експерта щодо поставлених питань в розрізі спеціальних знань та завдань судової експертизи не впливає на обов`язковість її виконання.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання експерта та зміну виду судової експертизи у даній справі, а відтак дійшов висновку про відмову в його задоволенні.

Щодо залишення ухвали суду без виконання у разі незадоволення клопотання експерта, суд звертає увагу на п. 3 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 07.08.2023, яким попереджено експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Згідно із ч. 2 ст. 246 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

В даному випадку, як і було зазначено, судова експертиза призначена ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2023, а її проведення доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Згідно із п. 1.13 Інструкції строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів. У випадках, коли визначені законом строки є меншими ніж строки проведення судової експертизи, передбачені цією Інструкцією, строк проведення судової експертизи не може перевищувати визначені законом строки. У разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк установлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів.

26.02.2025 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «СВП Плюс» надійшла заява, в якій позивач зазначає про те, що разом з листами №279 від 15.11.2023 та №289 від 21.11.2023 до експертної установи надіслані всі запитувані експертом документи, які були отримані 24.11.2023 та 28.11.2023 відповідно, проте проведення експертизи триває 15 місяців, що явно порушує принцип розумного строку, а на неодноразові звернення представника позивача із проханням повідомити про те, коли буде завершено проведення експертизи відповіді не надано, у зв`язку з чим позивач просить суд звернутись до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз з метою отримання інформації про очікуваний час проведення судово-економічної експертизи.

Листом №910/8918/23/1370/25 від 10.03.2025 Господарський суд міста Києва звернувся до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із проханням повідомити про стан виконання ухвали суду від 07.03.2023 у даній справі.

У відповідь на вказаний лист Київський науково-дослідний інститут судових експертиз, листом №6451/4736-4-25/23 від 27.03.2025, повідомив суд про те, що на виконання зазначеної ухвали було заведено наглядове провадження №22945/23-53 та вживаються заходи для прискорення її виконання.

Отже, отримавши від позивача витребувані ухвалою суду від 31.10.2023 матеріали Київський науково-дослідний інститут судових експертиз більше року заводив наглядове провадження та вживав заходи для прискорення виконання судової експертизи.

Суд відзначає, що обмежуючись абстрактною відповіддю щодо стану виконання ухвали та подаючи необґрунтоване клопотання про зміну виду судової експертизи більше ніж через рік від отримання необхідних для проведення експертизи документів, і лише після звернення суду із листом №6451/4736-4-25/23 від 27.03.2025, експертна установа лише засвідчує явне порушення принципу розумного строку.

Крім того, визначення виду судової експертизи та поставлення на вирішення експертизи питань належить до повноважень суду, а не експертної установи. В розрізі зазначеного суд звертає увагу на те, що не менш важливою, ніж резолютивна частина ухвали, є мотивувальна, яка містить обґрунтування необхідності призначення експертизи та, в даному випадку, розкриває суть поставлених на вирішення експертизи питань.

В той же час, зміст поданих від експертної установи листів та клопотань свідчить про ігнорування змісту ухвали суду, а також перебирання на себе повноважень визначати питання на вирішення експертизи, які сприятимуть вирішенню судом спору по суті, що вочевидь свідчить про зловживання процесуальними правами.

Зазначене є беззаперечним фактом порушення Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз розумного строку проведення експертизи, призначеної у даній справі, а також ухилення від виконання ухвали Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 шляхом зловживання процесуальними правами передбаченими ч. 6 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України.

Відтак, суд дійшов висновку про постановлення окремої ухвали, у зв`язку із вчиненням Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз ряду порушень, що стосуються розумного строку проведення судової експертизи та зловживанням судовим експертом процесуальними правами.

Суд звертає увагу, що невжиття заходів щодо окремої ухвали суду тягне за собою адміністративну відповідальність, передбачену статтею 185-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення України.

З огляду на те, що судом вирішено клопотання судового експерта про зміну виду судової експертизи провадження у справі підлягає зупиненню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 69, 228, 230, 234, 246 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Поновити провадження у справі №910/8918/23 для розгляду клопотання судового експерта про зміну виду судової експертизи.

2. Відмовити в задоволенні клопотання судового експерта про зміну виду судової експертизи.

3. Постановити окрему ухвалу на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз щодо виявлених недоліків у його роботі, які пов`язані із порушенням строку проведення судової експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/8918/23, а також зловживанням процесуальними правами.

4. Окрему ухвалу довести до відома та належного реагування керівника Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

5. Про результати розгляду окремої ухвали повідомити Господарський суд міста Києва у строк не пізніше 05.05.2025.

6. Повторно попередити експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

7. Провадження у справі №910/8918/23 зупинити на час проведення експертизи.

8. Ухвала набирає законної в порядку ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та підлягає оскарженню.

Суддя В.П. Босий