ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"01" квітня 2025 р. м. Рівне Справа № 918/836/24

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Торчинюка В.Г., при секретарі судового засідання Гупалюк О.О., розглянувши у відкритому засіданні матеріали справи

за позовною заявою: Керівника Здолбунівської окружної прокуратури

в інтересах держави в особі: Костопільської міської ради

до відповідача: Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет"

про усунення перешкод у користуванні комунальним майном шляхом його повернення.

В засіданні приймали участь:

Від прокуратури: Котяй Ірина Вікторівна (в залі суду);

Від позивача: Шевцова Катерина Миколаївна (в залі суду);

Від відповідача: Панасюк Ярослав Михайлович (в залі суду);

Від відповідача: Карпець Ольга Василівна (в залі суду).

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року Керівник Здолбунівської окружної прокуратури (далі - прокуратура) звернувся у господарський суд Рівненської області в інтересах держави в особі Костопільської міської ради (далі - позивач) до відповідача Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет" (далі - відповідач) із позовною заявою про усунення перешкод у користуванні комунальним майном шлюзом - регулятором відкритого типу шляхом його повернення Костопільській територіальній громаді.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно рішення Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області № 693 від 15 квітня 2009 року "Про передачу комунального майна", Підлужненською сільською радою надано згоду на передачу на баланс Акціонерного товариства "Рівневтормет" шлюза-регулятора відкритого типу, вартістю 161,86 тис. грн. та земляної греблі, вартістю 83,87 тис. грн. В подальшому, згідно акту передачі від 20 травня 2009 року Підлужненською сільською радою передано на баланс Акціонерного товариства "Рівневтормет" шлюз-регулятор відкритого типу 3х3,75 метри. Надалі, розпорядженням голови Костопільської районної державної адміністрації №310 від 25 грудня 2014 року затверджено "Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки Акціонерного товариства "Рівневтормет" в оренду терміном на 49 років для обслуговування шлюза-регулятора відкритого типу та будівництва міні-гідроелектростанції за рахунок земель запасу водного фонду на території Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області та надано в оренду земельну ділянку площею 0,1806 га з кадастровим номером :07:009:0027. На переконання прокуратури, передання гідротехнічних споруд в безоплатне користування Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет", суперечить інтересам територіальної громади.

Прокуратура стверджує, що перебування на балансі Публічного акціонерного товариства "Рівневтормет" шлюза-регулятора та фактичне безоплатне використання комунального майна підприємством у своїй господарській діяльності, створює перешкоди власнику - Костопільській територіальній громаді у здійсненні права користування комунальним майном, а тому переданий на баланс відповідача шлюз-регулятор підлягає поверненню Костопільській міській раді шляхом підписання акту прийому-передачі.

Костопільська міська рада підтримала позов.

Відповідач у свою чергу позовні вимоги не визнає, та зазначає, що останній не приватизував землі під гідротехнічними спорудами, а лише на його балансі, зокрема перебуває шлюз-регулятор відкритого типу, переданий відповідно до акту передачі шлюзу-регулятора відкритого типу від 20 травня 2009 року, на законних підставах. Крім того, відповідач за час утримання шлюза-регулятора відкритого типу, витратив 36 928 грн. 74 коп. на покращення його технічного стану. На переконання відповідача у позовній заяві не зазначено і не підтверджено доказами факт вчинення перешкод зі сторони відповідача у здійсненні права користування майном.

Відповідач звертає увагу суду на принцип "належного урядування" де ризик будь-якої помилки державного органу має покладатися на саму державу і такі помилки, за загальним правилом, не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Окрім того, відповідач вважає, що втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону, нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним щодо застосування та наслідків дії його норм. Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення суспільного, публічного інтересу, за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. У даному випадку відповідач стверджує, що що втручання у мирне володіння майном є невиправданим та незаконним.

Зважаючи на вказані обставини, відповідач просить суд в задоволенні позову відмовити.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 16 вересня 2024 року позовну заяву Керівника Здолбунівської окружної прокуратури - залишено без руху, надано прокурору строк 10 днів для усунення вказаних в ухвалі недоліків, встановлено прокурору спосіб усунення недоліків шляхом подання суду заяви в додатках до якої долучено докази надіслання для відповідача копії позовної заяви, зокрема розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) до опису вкладення у цінний лист та заяви із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

25 вересня 2024 року через систему електронний суд від прокуратури надійшли докази усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 26 вересня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі 918/836/24 за позовною заявою Керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Костопільської міської ради до відповідача Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет" про усунення перешкод у користуванні комунальним майном шляхом його повернення. Вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 22 жовтня 2024 року.

17 жовтня 2024 року через систему електронний суд від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого останній заперечує щодо пред`явлених позовних вимог.

22 жовтня 2024 року в судовому засіданні представник прокуратури підтримав в повному обсязі та повідомив суд про намір подання відповіді на відзив.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 22 жовтня 2024 року підготовче засідання відкладено на 05 листопада 2024 року.

23 жовтня 2024 року через систему електронний суд від прокурора надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 05 листопада 2024 року підготовче засідання відкладено на 19 листопада 2024 року.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 19 листопада 2024 року продовжено строк підготовчого провадження у справі №918/836/24 на 30 днів до 26 грудня 2024 року, підготовче засідання відкладено на 03 грудня 2024 року. При цьому, явку представника позивача - Костопільської міської ради у судове засідання визнано обов`язковою.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 03 грудня 2024 року підготовче засідання відкладено в межах розумного строку на 14 січня 2025 року та повторно визнано явку представника позивача - Костопільської міської ради у судове засідання обов`язковою.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 15 січня 2025 року закрито підготовче провадження у справі № 918/836/24 та призначено справу до судового розгляду по суті на 11 лютого 2025 року.

11 лютого 2025 року в судовому засіданні оголошено перерву до 04 березня 2025 року.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 04 березня 2025 року розгляд справи по суті відкласти на 18 березня 2025 року.

18 березня 2025 року в судовому засіданні оголошено перерву до 01 квітня 2025 року.

В судовому засіданні 01 квітня 2025 року представник прокуратури та позивача підтримали заявлені позовні вимоги в повному обсязі, у свою чергу представники відповідача проти позову заперечували з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив наступне.

Рішенням Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області № 675 від 15 квітня 2009 року "Про прийняття у комунальну власність сільської ради безгосподарного майна", Підлужненською сільською радою прийнято у комунальну власність безгосподарне майно, розташоване на підвідомчій території, а саме земляну греблю (балансова вартість 83,87 тис.грн.), шлюз-регулятор відкритого типу (балансова вартість 161,86 тис.грн.), впорядкування чаші ставка (балансова вартість - 143,8 тис. грн.), та зобов`язано бухгалтерію сільської ради взяти на баланс основні засоби згідно акту на загальну суму 389,53 тис. грн.

Згідно акту оцінки вартості шлюза-регулятора на р. Замчисько розташованого на території Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області від 14 квітня 2009 року, комісією у ході проведення обстеження гідровузла на р. Замчисько встановлено, що він складається з земляної греблі довжиною 200 м. п., шириною 8 м, яка перебуває у задовільному стані, шлюза-регулятора відкритого типу 3х3,75 м, влаштованого із монолітного залізобетону. Відповідно до акту комісія вважає необхідним поставити на баланс Підлужненської сільської ради ставок площею 41,6 га, у тому числі: шлюз-регулятор відкритого типу 3х3,75 м; земляну греблю довжиною 200 м. п., шириною 8 м; впорядкування чаші ставка.

Рішенням Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області № 693 від 15 квітня 2009 року "Про передачу комунального майна", Підлужненською сільською радою надано згоду на передачу на баланс Акціонерного товариства "Рівневтормет" шлюза-регулятора відкритого типу, вартістю 161,86 тис. грн. та земляної греблі, вартістю 83,87 тис. грн., та зобов`язано головного бухгалтера сільської ради та Акціонерне товариство "Рівневтормет" провести прийом-передачу основних засобів по бухгалтерському обліку. У вказаному рішенні сільської ради встановлено, що підставою для передачі шлюзу слугувало звернення Акціонерного товариства "Рівневтормет" про передачу на баланс товариства шлюза-регулятора, розміщеного на р. Замчисько в с. Велика Любаша для подальшого монтування в одному з прольотів шлюзу міні гідроелектростанції.

Згідно акту передачі від 20 травня 2009 року Підлужненською сільською радою передано на баланс Акціонерного товариства "Рівневтормет" шлюз-регулятор відкритого типу 3х3,75 метри.

Розпорядженням голови Костопільської районної державної адміністрації № 310 від 25 грудня 2014 року затверджено "Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки АТ "Рівневтормет" в оренду терміном на 49 років для обслуговування шлюза-регулятора відкритого типу та будівництва міні-гідроелектростанції за рахунок земель запасу водного фонду на території Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області" та надано в оренду Акціонерного товариства "Рівневтормет" земельну ділянку площею 0,1806 га з кадастровим номером :07:009:0027.

З матеріалів проекту землеустрою встановлено, що листом Підлужненської сільської ради № 1091 від 02 грудня 2011 року підтверджено згоду сільської ради на використання Приватним акціонерним товариством "Рівневтормет" земляної під`їзної дамби, дамби з твердим покриттям, залізобетонними плитами, підвідного та відвідного каналів з бетонною підпірною стінкою при будівництві та експлуатації міні-гідроелектростанції на р. Замчисько.

З вказаного вбачається, що сільська рада надала вказані гідротехнічні споруди в безоплатне користування Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет", оскільки посилання на будь-які договори оренди відсутні.

27 березня 2015 року Костопільською районною державною адміністрацією з Публічним акціонерним товариством "Рівневтормет" укладено договір оренди земельної ділянки для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів передачі електричної та теплової енергії (для обслуговування шлюза-регулятора відкритого типу та будівництва міні-гідроелектростанції).

Згідно п. 1, 2 вказаного договору, Костопільська районна державна адміністрація передає, а Приватне акціонерне товариство "Рівневтормет" приймає в строкове платне користування земельну ділянку державної власності несільськогосподарського призначення - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення з кадастровим номером :07:009:0027, яка знаходиться за межами населеного пункту Підлужненської сільської ради Костопілького району, Рівненської області. В оренду передається земельна ділянка загальною площею 0, 1806 га.

Відповідно до п. 3, 4 вказаного договору оренди землі, на земельній ділянці знаходяться об`єкти нерухомого майна та об`єкти інфраструктури.

Земельна ділянка передається в оренду без орендованих будинків, будівель, споруд та інших об`єктів.

Відповідно до пункту 15 договору оренди землі встановлено, що земельна ділянка передається в оренду для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів передачі електричної та теплової енергії (для обслуговування шлюза-регулятора відкритого типу та будівництва міні-гідроелектростанції).

09 вересня 2019 року за Приватним акціонерним товариством "Рівневтормет" зареєстровано право власності на об`єкт нерухомості - будівлю міні-гідроелектростанції, розташовану за адресою: вул. Шевченка, 2А, с. В. Любаша, Рівненського (Костопільського) району, Рівненської області.

Відповідно до довідки № 9 від 26 січня 2024 року (яка наявна у матеріалах справи), отриманої на запит дізнавача в рамках кримінального провадження № 0000088 від 27 грудня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, на балансі відповідача знаходиться шлюз-регулятор, балансовою вартістю 161 860 грн. 00 коп., розміщений на земельній ділянці з кадастровим номером :07:009:0027.

У відповіді Костопільської міської ради № 632/02-08 від 12 березня 2024 року, отриманої в ході досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження, на виконання рішення сесії Костопільської міської ради від 13 червня 2023 року № 1143 "Про інвентаризацію об`єктів нерухомості та майна комунальної власності Костопільської міської територіальної громади" прийнято розпорядження міського голови від 28 червня 2023 року № 231 "Про проведення інвентаризації в Костопільській міській раді та старостинських округах". Інвентаризацію основних засобів, інших необоротних активів, запасів, інших нефінансових активів на території Підлужненського старостинського округу проведено станом на 01 липня 2023 року. Відповідно до інвентаризаційного опису необоротних активів Підлужненського старостинського округу, серед переліку основних засобів наявні чаша ставка (звірогосп) (порядковий номер 7 у переліку), а також земляна гребля (позиція 8). Серед переліку основних засобів шлюз-регулятор відсутній.

Отже, зважаючи на вказані вище обставини справи, на переконання прокуратури перебування на балансі Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет" шлюза-регулятора та фактичне безоплатне використання комунального майна підприємством у своїй господарській діяльності, створює Костопільській територіальній громаді яка фактичному власнику майна, перешкоди у здійсненні права користування комунальним майном.

Щодо представництва прокурором інтересів держави суді.

Здолбунівською окружною прокуратурою на адресу Костопільської міської ради скеровано лист від 30 травня 2024 року № 54/4-8676вих-24, у якому повідомлено уповноважений орган про порушення вимог чинного законодавства та наявність підстав для захисту інтересів держави.

У відповідь Костопільська міська рада листом від 21 червня 2024 року № 1262/02-08 повідомила, що не заперечує щодо вжиття заходів на захист інтересів держави органами прокуратури.

Суд, з урахуванням позиції, викладеної, зокрема в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18, установив, що прокурором дотримано вимоги ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", а тому наявні підстави для представництва інтересів держави прокуратурою в суді.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін.

З урахуванням викладеного судом установлено, що між сторонами виникли спірні правовідносини, пов`язані із включенням до балансу та користування державним підприємством комунальним майном - гідротехнічними спорудами, регулювання яких здійснюється ЦК України, Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", Законом України "Про оренду державного та комунального майна".

Предметом спору у цій справі є гідротехнічні споруди (шлюз-регулятор).

Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації від 17 серпня 2000 року № 507, під спорудами розуміються будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт.

Згідно із п. 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд системи гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів, затверджених наказом Державного комітету у справах містобудування і архітектури від 19 грудня 1995 року № 252, гідротехнічні споруди - це споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом води: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення; тунелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувані промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.

Гідроспоруда забезпечує функціонування водного об`єкта та не може існувати окремо від нього (аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 17 серпня 2023 року у справі № 911/30/22 (пункт 42), від 17 липня 2024 року у справі № 918/791/23).

Як встановлено судом із фактичних обставин справи, частина спірної гідротехнічної споруди, а саме шлюз-регулятор, перебуває на балансі Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет".

Матеріали справи не містять доказів використання відповідачем спірного майна на договірних засадах.

Гідротехнічна споруда (шлюз-регулятор) перебуває у власності Підлужненської сільської ради відповідно до рішення № 675 від 10 квітня 2009 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 327 ЦК України управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 1 ст. 18 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що не перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на договірній і податковій основі та на засадах підконтрольності у межах повноважень, наданих органам місцевого самоврядування законом.

Майно комунальної власності не може перебувати на балансі підприємств, установ, організацій, які не були утворені відповідним органом місцевого самоврядування та не знаходяться в його підпорядкуванні (відповідний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 910/1224/17).

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" забороняється передача державного або комунального майна в безоплатне користування або позичку.

Відповідно до частини другою статті 3 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" не можуть бути об`єктами оренди гідротехнічні споруди крім: гідротехнічних споруд, що передаються в оренду у порядку, визначеному частиною першою статті 15 цього Закону, орендарю земельної ділянки в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом; гідротехнічних споруд, які можуть бути передані в оренду відповідно до законів України "Про морські порти", "Про внутрішній водний транспорт"; гідротехнічних споруд рибогосподарських технологічних водойм та гідротехнічних споруд для цілей аквакультури.

Частиною 1 ст. 316 ЦК України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

За змістом ст. 327 ЦК України у комунальній власності є майно, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Згідно з ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном та факти, які підтверджують дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення цих правомочностей. Такий захист не пов`язаний із захистом від порушень, які пов`язані із позбавленням володіння майном. Предметом негаторного позову є вимога володіючого майном власника до третіх осіб про усунення порушень його права власності, що перешкоджають йому належним чином користуватися, розпоряджатися цим майном тим чи іншим способом.

У розумінні приписів наведеної норми позивачем негаторного позову може бути власник або титульний володілець, у якого знаходиться річ і щодо якої відповідач ускладнює здійснення повноважень користування або розпорядження, а відповідачем - лише та особа, яка перешкоджає позивачеві у здійсненні його законного права користування чи розпорядження річчю (аналогічні висновки зазначені в постановах Верховного Суду у справах від 15 червня 2018 року № 916/933/17, від 27 березня 2018 року № 916/939/17, від 19 квітня 2018 року № 926/2230/17).

Тобто, однією з умов подання негаторного позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову (постанова Верховного Суду від 29 серпня 2019 року у справі № 910/551/18).

Характерною ознакою негаторного позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень щодо розпорядження або (та) користування належним йому майном. Об`єктом негаторного позову є усунення триваючого правопорушення, що зберіглося до моменту подання позову до суду (постанова Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 924/623/18).

Також необхідною умовою для застосування такого способу захисту порушених прав є те, що між позивачем та відповідачем не повинно бути договірних відносин, адже в разі наявності таких відносин належним є захист прав власника зобов`язально-правовими засобами (постанова Верховного Суду від 03 березня 2020 року у справі № 916/1657/18).

Як вбачається із рішення Підлужненської сільської ради № 693 від 15 квітня 2009 року, при його прийнятті остання керувалась положеннями ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування", в редакції чинній на момент прийняття рішення.

Відповідно до переліку питань, які вирішуються на пленарних засіданнях сільських, селищних, міських рад, передбачених ст. 26 Закону, відсутні повноваження щодо передачі комунального майна в управління іншим приватним підприємствам.

Суд наголошує, що в силу ст. 9 ЗУ "Про оренду державного та комунального майна" забороняється передача державного або комунального майна в безоплатне користування або позичку.

Матеріали справи не містять доказів, що Приватне акціонерне підприємство "Рівневтормет" утворене відповідним органом місцевого самоврядування, а саме Підлужненською сільською радою.

Відповідачем доказів протилежного суду не надано.

Таким чином, приймаючи рішення № 693 від 15 квітня 2009 року "Про передачу комунального майна" Підлужненська сільська рада Костопільського району Рівненської області, діяла без наявності відповідних повноважень щодо передачі комунального майна в управління приватного підприємства, тобто не у межах та не у спосіб, передбачений законом.

Як установлено судом, Підлужненською сільською радою будь-яких рішень щодо передання спірного комунального майна, саме в оренду відповідачу відповідно до норм ст. 15 ЗУ "Про оренду державного та комунального майна" не приймалося.

Відтак передача Підлужненською сільською радою на баланс відповідача спірних гідротехнічних споруд (шлюза-регулятора), а також їх використання підприємством є незаконним, оскільки здійснено за відсутності будь-яких передбачених законом підстав.

Щодо перебування спірного майна на балансі підприємства відповідача, то останній є формою бухгалтерського обліку, визначення складу і вартості майна та обсягу фінансових зобов`язань на конкретну дату, він не визначає підстав знаходження майна у власності підприємства (такі висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду в постановах від 24 квітня 2018 року у справі № 911/2531/17 та від 26 вересня 2019 року у справі № 911/2531/17).

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (близькі за змістом висновки викладено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 та від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц).

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 722-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Рівненської області" визначено, що Підлужненська сільська рада входить до складу Костопільської територіальної громади з адміністративним центром в м. Костопіль.

Відповідно до п. 6-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до прийняття закону про адміністративно- територіальний устрій України закінчення повноважень сільських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень, зокрема у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади).

Отже, з дня набуття повноважень Костопільською міською радою Рівненського району Рівненської області, фактично повноваження Підлужненської сільської ради Костопільського району як представника територіальної громади припинено.

Відповідно до підпункту 4 п. 6-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади.

З огляду на вказане, враховуючи, що Підлужненська сільська рада, а на даний час її правонаступник - Костопільська міська рада, є власником спірної гідротехнічної споруди, остання має бути повернута Костопільскій територіальній громаді у особі Костопільської міської ради Рівненської області.

З огляду на викладене, фактичне перебування на балансі відповідача спірних гідротехнічних споруд не позбавляє власника Костопільську територіальну громаду права володіння майном, не створює перешкод у розпорядженні цим майном, але створює перешкоди в користуванні цим майном. Тож у цьому випадку ефективним способом захисту порушеного права власника майна є усунення перешкод у користуванні належним йому майно, тобто негаторний позов.

Обраний спосіб захисту спрямований на усунення порушень прав власника, які не пов`язані з позбавленням його володіння, у зв`язку з чим, на відміну від віндикаційного позову, негаторний може бути заявлений упродовж усього часу тривання порушення прав на гідротехнічні споруди, а не з часу, коли держава в особі відповідного органу довідалась чи могла довідатись про відповідні порушення (Аналогічні висновки щодо регулювання подібних правовідносин містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц, від 04 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц, від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц).

Отже, фактичне перебування на балансі та використання відповідачем комунального майна - гідротехнічних споруд (шлюза-регулятора), створює перешкоди власнику Костопільській територіальній громаді у здійсненні права власності таким майном, а тому такі перешкоди підлягають усуненню шляхом зобов`язання відповідача повернути комунальне майно територіальній громаді шляхом підписання акту прийому-передачі та виключення його з балансу підприємства.

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Щодо довідів відповідача про те, що товариство не може нести негативних наслідків у зв`язку з допущеними органом місцевого самоврядування помилками та недотримання критеріїв втручання держави у право на мирне володіння майном.

Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі "Трегубенко проти України" від 02 листопада 2004 року категорично ствердив, що "правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес".

Державний інтерес - це інтерес суспільства, яке в свою чергу складається з широкого кола громадян. Права та інтереси громадян є пріоритетом для держави.

Український народ, як сукупність окремих суб?єктів, індивідів, людей, з огляду на ст. ст. 1, 3, 6-8, 13, 14, 41 Конституції України, має конституційне право правомірно очікувати захисту суспільних інтересів у вигляді адекватної реакції держави на випадки порушення законності, правомірно очікувати і розраховувати на те, що держава вживатиме усіх можливих законних засобів і способів щодо відновлення становища, яке існувало до порушення права, у даному випадку, права державної власності.

З урахування того, що спірне комунальне майно перебуває на балансі Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет" без законних на те підстав, повернення у власність Костопільської територіальної громади шлюза-регулятова відкритого типу, переслідує легітимну мету, оскількифактичне безоплатне використання комунального майна, суперечить основним засадам цивільного та земельного законодавства.

Окрім того, суд зазначає, що ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосується права "мирно володіти своїм майном", при цьому в даному випадку спірне комунальне майно не перебуває у власності товариства, а лише перебуває у нього на балансті, відтак зазначені положення законодавства не підлягають застосуванню у спірних правовідносинах.

Щодо інших аргументів, на які посилалися учасники справи та яким не була дана оцінка, то Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Отже, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справах "Проніна проти України", "Серявін та інші проти України", "Ruiz Torija v. Spain" тощо).

Висновки суду.

За наслідками розгляду справи суд встановив наявність підстав для задоволення позову про усунення перешкод у здійсненні позивачем права користування та розпоряджання своїм майном шляхом зобов`язання відповідача повернути майно, шляхом підписання акту прийому-передачі та виключення його з балансу підприємства.

Розподіл судових витрат.

Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з задоволенням позову про витребування майна, судові витрати за такою вимогою покладаються на відповідача в розмірі 2 422 грн. 40 коп.

Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 91, 120, 123, 129, 233, 238, 241 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Усунути перешкоди власнику - Костопільській територіальній громаді у здійсненні права користування комунальним майном - шлюзом-регулятором відкритого типу, шляхом повернення Приватним акціонерним товариством "Рівневтормет" (вул. Ніла Хасевича, 35, м. Рівне, 33013, ) Костопільській територіальній громаді в особі Костопільської міської ради Рівненської області (вул. 1 Травня, 3, м. Костопіль, 35000, ) шлюза-регулятора відкритого типу, розташованого на річці Замчисько, на земельній ділянці, кадастровий номер :07:009:0027, площею 0,1806 га.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Рівневтормет" () на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, м. Рівне, вул. 16 липня 52, ідентифікаційний код 02910077) судовий збір у розмірі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять два) грн. 40 коп.

4. Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повний текст рішення складено та підписано 04 квітня 2025 року.

Суддя Вадим Торчинюк