УХВАЛА

м. Київ

04.04.2025Справа № 910/14017/24

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Князькова В.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» про відвід судді від розгляду справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФПК-Портал-Буд», м.Київ

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест», м. Київ

про стягнення 1 212 384,37 грн, -

Буз виклику учасників справи.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФПК-Портал-Буд» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» про стягнення основного боргу в сумі 1 071 967,45 грн, інфляційних втрат в розмірі 34079,64 грн та штрафні санкції в сумі 106 337,28 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неналежне виконання відповідачем своїх обов`язків за договором про виконання робіт від 22.04.2024 в частині оплати виконаних робіт в обсязі та строки, що визначені правочином.

Ухвалою від 18.11.2024 відкрито провадження у справі; визнано справу малозначною; постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін; задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

Відповідач у відзиві проти задоволення позовних вимог надав заперечення посилаючись на те, що акти приймання-передачі виконаних робіт та лист №16/10-1 від 16.10.2024 не підписувались керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» та останні містять відбиток печатки не відповідача. З урахуванням наведеного відповідачем заявлено клопотання про призначення судової експертизи. До того ж, відповідачем повідомлено, що виконі позивачем роботи містять істотні недоліки, про які було повідомлено позивача. Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» також було заявлено про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Позивач у відповіді на відзив вказав, що дефектних актів від відповідача не отримував.

Ухвалою від 06.01.2025 постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 22.01.2025.

22.01.2025 відкладено підготовче засідання на 05.02.2025.

05.02.2025 підготовче засідання відкладено на 12.03.2025.

12.03.2025 судом було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.04.2025.

03.04.2025 відповідачем подано заяву про відвід судді Князькова В.В. від розгляду справи.

В обґрунтування поданої заяви відповідач посилався на те, що в судовому засіданні 12.03.2025 року суддею Господарського суду міста Києва Князьковим В.В. були проігноровані вимоги ст.ст. 182, 185 Господарського процесуального кодексу України щодо порядку проведення та закриття підготовчого провадження, чим порушено права відповідача - в засіданні не були з`ясовані остаточна позиція сторін, повнота надання суду доказів та повідомлення всіх обставин справи, не були вирішені всі заяви та клопотання сторін, в тому числі щодо призначення експертизи, не встановлений порядок з`ясування обставин справи і дослідження доказів та не була з`ясована думка сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті. Крім того, суддею Господарського суду міста Києва Князьковим В.В. допущено суттєве порушення норм процесуального права, яке унеможливило участь представника відповідача у судовому засіданні. Такі дії в сукупності викликають у відповідача сумніви у здійсненні суддею Князьковим В.В. об`єктивного і неупередженого правосуддя та свідчать про поспішний розгляд судом справи, який призведе до його поверховості та порушення вимог щодо законності шляхом обраного судом пріоритету швидкого розгляду справи над іншими пріоритетами, що порушує справедливий баланс між поспішним розглядом судової справи та винесенням законного та обґрунтованого рішення у справі з урахуванням всіх обставин справи.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» про відвід судді від розгляду справи, суд дійшов висновку, що вказана заява підлягає залишенню без розгляду з урахуванням такого.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені положеннями статей 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Наведеними нормами передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Втім, посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.

Відповідно до частин першої, третьої статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Частинами першою, другою статті 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною четвертою статті 11 Господарського процесуального кодексу України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Особа яка подала заяву про відвід судді (суддів), повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді (суддів) у розгляді справи, оскільки презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Одночасно, частиною третьою статті 38 Господарського процесуального кодексу України врегульовано порядок подання учасником справи заяви про відвід, а саме, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Тобто, з наведеного вбачається, що право на заявлення про відвід судді не є абсолютним, а обмежується відповідно визначеним порядком та строками його заявлення.

Як вказувалось судом, обґрунтовуючи заяву про відвід судді Князькова В.В. від розгляд справи, відповідач посилався на те, що в судовому засіданні 12.03.2025 року суддею Господарського суду міста Києва Князьковим В.В. були проігноровані вимоги ст.ст. 182, 185 Господарського процесуального кодексу України щодо порядку проведення та закриття підготовчого провадження, чим порушено права відповідача - в засіданні не були з`ясовані остаточна позиція сторін, повнота надання суду доказів та повідомлення всіх обставин справи, не були вирішені всі заяви та клопотання сторін, в тому числі щодо призначення експертизи, не встановлений порядок з`ясування обставин справи і дослідження доказів та не була з`ясована думка сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті. Крім того, суддею Господарського суду міста Києва Князьковим В.В. допущено суттєве порушення норм процесуального права, яке унеможливило участь представника відповідача у судовому засіданні.

Тобто, обставини, якими заявник обґрунтовує заяву про відвід виникли 12.03.2025,та зі змісту самої заяви були відомі представнику Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» вже у цей день.

До того ж, ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті від 12.03.2025 була доставлена до електронного кабінету відповідача 14.03.2025, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням.

Проте, заява про відвід судді Князькова В.В. від розгляду справи була подана лише 03.04.2025, тобто, значно пізніше ніж після спливу двох днів з дня, коли заявник дізнався про визначену у заяві підставу для відводу.

Разом з цим, суд зазначає, що заявник взагалі не обґрунтовує пропуск дводенного строку на заявлення відводу судді.

В контексті наведеного суд звертає увагу відповідача на те, що частина перша статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Правові наслідки пропущення встановленого судом строку на вчинення певних процесуальних дій визначено у ст.118 Господарського процесуального кодексу України.

Зокрема, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи те, що відвід був заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» поза межами строку, встановленого частиною третьою статті 38 Господарського процесуального кодексу України, заява про відвід судді Князькова В.В. підлягає залишенню без розгляду на підставі частини другої статті 118 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 35, 38, 43, 118, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Біг Буд Інвест» про відвід судді залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 04.04.2025.

Суддя В. В. Князьков