ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" березня 2025 р. Справа№ 911/3051/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кравчука Г.А.

суддів: Коробенка Г.П.

Тарасенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури

на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025

за результатами розгляду заяви Заступника керівника Київської обласної прокуратури № 15/1-59вих-25 від 27.01.2025 про забезпечення позову

у справі № 911/3051/24 (суддя Бацуца В.М.)

за позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Макарівської селищної ради

до 1. Бучанської районної державної адміністрації Київської області,

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Інвест-Альянс"

про усунення перешкод у користуванні і розпорядженні земельними ділянками,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

Заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся в Господарський суд Київської області в інтересах держави в особі Макарівської селищної ради із позовом до Бучанської районної державної адміністрації Київської області, ТОВ "Буд-Інвест-Альянс" про 1) усунення перешкод власнику - державі в особі Макарівської селищної ради у користуванні та розпорядженні землями рекреаційного призначення та водного фонду шляхом визнання недійсними розпоряджень Макарівської державної адміністрації від 10.07.2007 р. № 2223, № 2228, № 2230; 2) усунення перешкод власнику - державі в особі Макарівської селищної ради у користуванні та розпорядженні землями рекреаційного призначення та водного фонду шляхом повернення від ТОВ "Буд-Інвест-Альянс" земельних ділянок з кадастровими номерами :04:010:0020, :04:010:0021, :04:010:0022 на користь Макарівської селищної ради.

Позовні вимоги обґрунтовані прокуратурою в інтересах держави в особі позивача тим, що на підставі розпоряджень Макарівської районної державної адміністрації від 10.07.2007 № 2223, № 2228, № 2230 було надано громадянам у власність для ведення особистого селянського господарства земельні ділянки з кадастровими номерами: :04:010:0021 площею 0,98 га ОСОБА_1 , :04:010:0022 площею 0, 98 га ОСОБА_2 , :04:010:0020 площею 0, 98 га ОСОБА_3 та видано державні акти від 19.07.2007 р. серії ЯД № 902252, серії ЯД № 902247, серії ЯД № 902254 на право власності на земельну ділянку, в подальшому вищезазначені земельні ділянки первісні набувачі 08.10.2008 на підставі Договорів купівлі-продажу відчужили свої земельні ділянки на користь ОСОБА_4 , який у свою чергу на підставі акту прийому-передачі від 29.12.2020 передав вищевказані земельні до статутного капіталу відповідача-2, водночас, прокуратурою було встановлено, що спірні земельні ділянки відведені у приватну власність за рахунок земель реакційного призначення та водного фонду, які обмежені в цивільному обороті та не можуть передаватись у приватну власність для ведення особистого селянського господарства.

Короткий зміст вимог поданої заяви про забезпечення позову.

28.01.2025 до місцевого господарського суду від прокурора надійшла заява № 15/1-59вих-25 від 27.01.2025 про забезпечення позову, у якій він просить суд вжити заходів по забезпеченню позову у справі № 911/3051/24 шляхом накладання арешту на земельні ділянки з кадастровими номерами: :04:010:0020, :04:010:0021, :04:010:0022, які належать ТОВ "Буд-Інвест-Альянс".

Свою заяву про забезпечення позову заявник обґрунтовує тим, що предметом позову і спору у даній справі є вимоги прокурора в інтересах держави в особі позивача до відповідачів про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями рекреаційного призначення та водного фонду шляхом повернення від ТОВ "Буд-Інвест-Альянс" земельних ділянок з кадастровими номерами :04:010:0020, :04:010:0021, :04:010:0022 на користь Макарівської селищної ради, а підставою вищевказаного позову є те, що вищевказані земельні ділянки було відведено у приватну власність за рахунок земель реакційного призначення та водного фонду, які обмежені в цивільному обороті та не можуть передаватись у приватну власність для ведення особистого селянського господарства, а тому існує реальна загроза уникнення виконання відповідачами в подальшому рішення суду у разі його задоволення шляхом зміни первісного об`єкту цивільних прав шляхом його поділу чи об`єднання, або відчуження земельних ділянок на користь інших фізичних чи юридичних осіб.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі №911/3051/24 відмовлено у задоволенні заяви № 15/1-59вих-25 від 27.01.2025 (вх. № 2/25 від 28.01.2025) Заступника керівника Київської обласної прокуратури про забезпечення позову.

Відмовляючи у задоволенні заяви прокурора, суд першої інстанції виходив з того, що із поданих заявником матеріалів, а саме: оголошення про продаж земельних ділянок, неможливо достовірно підтвердити наміри продажу саме спірних земельних ділянок з кадастровими номерами :04:010:0020, :04:010:0021, :04:010:0022, які належать ТОВ "Буд-Інвест-Альянс", а також належність і подання таких оголошень саме відповідачем-2.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою, Заступник керівника Київської обласної прокуратури 07.02.2025 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі № 911/3051/24 скасувати; ухвалити нове рішення, яким задовольнити заяву про забезпечення позову; судові витрати стягнути з відповідачів на рахунок Київської обласної прокуратури.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що сам факт не зазначення відомостей про відповідача та кадастрові номери земельних ділянок у оголошенні, виставленому на платформі онлайн оголошень "OLX" від 19.12.2024 під ID № 830546313 "Ліс 10 гектарів" жодним чином не може спростовувати обставини вчинення дій щодо відчуження саме спірних земельних ділянок за наявності очевидних ідентифікуючих ознак їх місця розташування та природних характеристик.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2025 апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі № 911/3051/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Кравчук Г.А. (суддя-доповідач), судді: Коробенко Г.П., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2025 апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі № 911/3051/24 залишено без руху на підставі ст. 174, ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). Надано скаржнику десять днів з моменту отримання ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

На виконання вимог вищезазначеної ухвали, скаржником 20.02.2025 усунуто недоліки апеляційної скарги та надано суду докази сплати судового збору у розмірі 3 028,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.02.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі № 911/3051/24 та призначено справу до розгляду на "20" березня 2025 року об 11 год 30 хв.

Позиція інших учасників справи.

17.03.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Інвест-Альянс", через систему "Електронний суд", надійшов відзив на апеляційну скаргу.

В обґрунтування заперечень проти вимог апеляційної скарги відповідач 2 зазначає, що прокурором було надано неналежні докази на підтвердження підстав для забезпечення позову, а судом першої інстанції було правомірно залишено заяву прокурора без задоволення з дотриманням норм процесуального права.

Колегія суддів апеляційного господарського суду констатує, що відповідачем у відзиві на апеляційну скаргу викладено клопотання про поновлення процесуального строку на його подання, пропуск якого мотивовано тим, що відповідач ознайомився з текстом апеляційної скарги лише 14.03.2025.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів встановила таке.

Відповідно до статті 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За приписами частини 4 статті 262 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про відкриття апеляційного провадження зазначається строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу та вирішується питання про витребування матеріалів справи. Якщо разом з апеляційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття апеляційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами 1 та 2 статті 114 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Статтею 119 Господарського процесуального кодексу України регламентовано, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Відповідно до висновків, наведених у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2020 у справі № 1-7/158-09-3124: "Верховний Суд зазначає, що клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. Також, до клопотання чи заяви повинні бути додані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами."

Колегія суддів наголошує, що апеляційне провадження відкрито ухвалою від 20.02.2025, яку отримано відповідачем 21.02.2025, що підтверджується довідкою про доставку 21.02.2025 електронного документа (ухвали суду від 20.02.2025) в електронний кабінет Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Інвест-Альянс". Відтак, відзив ним мав бути поданий у строк до 26.02.2025.

Беручи до уваги той факт, що апеляційну скаргу було подано шляхом поштового відправлення, а також те що у Північного апеляційного господарського суду відсутні можливості сканування документів у паперовій формі та переведення в електронну форму документів по справі, що надійшли в паперовому вигляді, колегія суддів дійшла висновку про істотність підстав для поновлення відповідачу пропущеного процесуального строку на подачу відзиву на апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 та задоволення вищезазначеного клопотання, викладеного Товариством з обмеженою відповідальністю "Буд-Інвест-Альянс" у своєму відзиві.

Явка представників учасників справи.

20.03.2025 у судове засідання з`явився прокурор, вимоги апеляційної скарги підтримав, просив апеляційний господарський суд задовольнити апеляційну скаргу, скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі № 911/3051/24 та постановити нову, якою заяву про забезпечення позову задовольнити.

Представник відповідача 2 у судовому засіданні проти вимог апеляційної скарги заперечив, просив апеляційний господарський суд залишити без задоволення вимоги апеляційної скарги, а оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Відповідно до ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно зі ст. 137 ГПК України позов забезпечується, у тому числі, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб (п.1 ч.1 ст. 137).

За приписами чинного процесуального кодексу особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою та подати докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

Отже, питання задоволення заяви сторони у справі про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити висновок щодо утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у випадку невжиття заходів забезпечення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем або іншими особами дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

При цьому, обов`язок доказування покладається на особу, яка подала заяву про забезпечення позову.

Отже, у розумінні зазначених положень обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. З урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 73 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову. Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 14.06.2018 по справі №910/361/18.

З матеріалів оскарження вбачається, що прокурор просив накласти арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами: :04:010:0020, :04:010:0021, :04:010:0022, які належать ТОВ "Буд-Інвест-Альянс", вказуючи на те, що вищевказані земельні ділянки було відведено у приватну за рахунок земель реакційного призначення та водного фонду, які обмежені в цивільному обороті та не можуть передаватись у приватну власність для ведення особистого селянського господарства, а тому існує реальна загроза уникнення виконання відповідачами в подальшому рішення суду у разі його задоволення шляхом зміни первісного об`єкту цивільних прав шляхом його поділу чи об`єднання, або відчуження земельних ділянок на користь інших фізичних чи юридичних осіб.

Однак, прокурором до заяви про забезпечення позову не надано істотних доказів на підтвердження реальних, існуючих обставин, які вказують на ймовірну складність або неможливість виконання рішення суду з боку відповідачів у разі задоволення позовних вимог, ухиляння відповідачів від виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, а доводи заявника зводяться виключно до посилань на на платформу онлайн оголошень "OLX", з яких неможливо достовірно підтвердити наміри продажу саме спірних земельних ділянок з кадастровими номерами :04:010:0020, :04:010:0021, :04:010:0022, які належать ТОВ "Буд-Інвест-Альянс", а також належність і подання таких оголошень саме відповідачем-2, що саме по собі не може свідчити про наміри відповідача 2 про продаж спірних земельних ділянок.

Відсутність доказів неправомірних дій з боку відповідачів унеможливлює застосування заходів забезпечення позову. Забезпечення позову без наявності доказів є грубим порушенням процесуальних норм.

Аналогічна позиція викладена у рішенні Великої Палати Верховного Суду у справі № 905/448/22.

Відтак, подана прокурором заява про забезпечення позову не містить обґрунтованих мотивів та посилань на докази, на підставі яких суд міг би дійти висновку щодо обґрунтованості, доцільності та необхідності забезпечення позову у визначений заявником спосіб на даній стадії судового процесу.

Таким чином, місцевий господарський суд дійшов правомірного висновку про те, що заява прокурора про вжиття заходів щодо забезпечення позову не підлягає задоволенню.

При цьому, відмова у забезпеченні позову не позбавляє позивача права повторно подати заяву про забезпечення позову, з наданням переконливих доказів на підтвердження своїх доводів.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Доводи скаржника по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження в судовому засіданні не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування ухвали господарського суду першої інстанції.

За таких обставин суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що ухвала суду першої інстанції ґрунтується на фактичних обставинах та прийнята відповідно до норм чинного законодавства, а тому підстави для її скасування відсутні. Отже, відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Статтею 276 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на встановлені обставини, колегія суддів апеляційного господарського суду доходить до висновку, що доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції, наведених в оскаржуваній ухвалі, а тому відсутні правові підстави для скасування або зміни ухвали Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі №910/3051/24. У зв`язку з зазначеним апеляційна скарга Заступника керівника Київської обласної прокуратури підлягає залишенню без задоволення.

Судові витрати.

Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги у відповідності до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються судом апеляційної інстанції на скаржника.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі №910/3051/24 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 30.01.2025 у справі №910/3051/24 залишити без змін.

3. Матеріали оскарження по справі №910/3051/24 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 03.04.2025.

Головуючий суддя Г.А. Кравчук

Судді Г.П. Коробенко

К.В. Тарасенко