УХВАЛА

01 квітня 2025 року

м. Київ

cправа № 5023/10655/11 (641/6353/23)

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Картере В.І. - головуючий, Огороднік К.М., Погребняк В.Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.02.2025 (колегія суддів у складі: Россолов В.В. - головуючий, Гетьман Р.А., Хачатрян В.С.)

та рішення Господарського суду Харківської області від 19.12.2024 (колегія суддів у складі: Усатий В.О. - головуючий, Лавренюк Т.А., Хотенець П.В.)

у справі № 5023/10655/11 (641/6353/23)

за позовом ОСОБА_1

до Державного підприємства "Завод імені В.О.Малишева"

про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку

в межах справи №5023/10655/11

про банкрутство Державного підприємства "Завод імені В.О Малишева"

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 21.03.2025 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.02.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 19.12.2024, яким відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Державного підприємства "Завод імені В.О.Малишева" про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку. Також скаржником подано до суду заяви про поновлення строку на касаційне оскарження та про звільнення від сплати судового збору.

ОСОБА_1 у касаційній скарзі просить Верховний Суд поновити строк на касаційне оскарження, з посиланням на те, що копія постанови від 24.02.2025 (повний текст якої було виготовлено та підписано 28.02.2025) надійшла до електронного кабінету представника скаржника 01.03.2025, на підтвердження чого скаржником надано скріншот з електронного кабінету електронного суду від 01.03.2025.

Згідно з ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Постанова Східного апеляційного господарського суду від 24.02.2025 надіслана в електронний кабінет представника ОСОБА_1 - адвоката Вайленко Ганни Олександрівни та доставлена 01.03.2025 о 20:05, що підтверджується довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду, яка отримана з автоматизованої системи документообігу суду комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду".

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

З огляду на зазначене датою вручення постанови апеляційної інстанції від 24.02.2025 є 02.03.2025, а отже, скаржник повинен був усунути недоліки касаційної скарги у строк до 24.03.2025 (враховуючи приписи ст. 116 ГПК України).

Розглянувши наведені скаржником підстави на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів визнає їх обґрунтованими, а клопотання таким, що підлягає задоволенню.

Також скаржником подано до Верховного Суду заяву про звільнення від сплати судового збору. Вказану заяву скаржника обґрунтовано тим, що розмір судового збору, який має сплатити ОСОБА_1 , а саме, 12883,20 грн (8052,00 х 200% х 0.8) є значною для позивача, оскільки скаржник сплачує аліменти, має скрутне матеріальне становище, що підтверджується відповідними доказами, доданими до касаційної скарги. Вказані обставини, як зазначає скаржник, не дають можливості сплатити судовий збір у встановленому порядку та розмірі.

Стосовно клопотання скаржника щодо звільнення від сплати судового збору колегія суддів вважає за необхідне зазначити про таке.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", п. 1, п. 2 та п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" скаржник повинен був надати суду докази сплати судового збору за подання касаційної скарги до Верховного Суду у розмірі 12883,20 грн.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. У той же час гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору суд має перевірити конкретні обставини певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Питання перевірки реальної спроможності заявника сплатити судовий збір набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору.

Із наданих скаржником документів, а саме : копії довідки про доходи від 13.01.2025, копії квитанцій до платіжної інструкції за переказ готівки від 20.09.2024, від 23.10.2024, від 27.11.2024, від 30.12.2024, від 30.01.2025, від 26.02.2025, копії Довідки ОК-5, копії Довідки ОК-7, та враховуючи, що предметом позову є захист трудових прав, вбачається, що скаржник об`єктивно позбавлений можливості сплатити у встановленому порядку судовий збір.

З урахуванням зазначеного та приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" Верховний Суд погоджується, що враховуючи об`єктивну неможливість ОСОБА_1 сплатити судовий збір у встановленому порядку та розмірі, його заява про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню.

Скаржник у касаційній скарзі як на підставу для касаційного оскарження судових рішень першої та апеляційної інстанції зазначає обставини, передбачені п. 1 ч. 2 ст. 287 ГПК України. Так, ОСОБА_1 вказує, що при розгляді справи судами попередніх інстанцій не було враховано висновки Верховного Суду, які викладені у постановах від 18.03.2021 у справі № 219/2474/19, від 15.09.2021 у справі № 761/45743/19 стосовно того, що "під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, догана є заходом дисциплінарного стягнення за вчинений працівником дисциплінарний проступок (порушення трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку). Підставою застосування дисциплінарного стягнення є вчинення працівником протиправного, винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку" (застосування п. 3 ст. 40, ст.ст. 41, 43, 147, 148 Кодексу законів про працю України).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) ст. 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі з урахуванням приписів ст. 294 ГПК України.

Керуючись статтями 119, 234, 235, 288, 294, 295, 298, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на касаційне оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 24.02.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 19.12.2024 у справі № 5023/10655/11 (641/6353/23).

2. Задовольнити заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

3. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.02.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 19.12.2024 у справі № 5023/10655/11 (641/6353/23).

4. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.02.2025 та рішення Господарського суду Харківської області від 19.12.2024 у справі № 5023/10655/11 (641/6353/23).

5. Призначити розгляд справи №5023/10655/11 (641/6353/23) за касаційною скаргою ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні на 24 квітня 2025 року о 11:15 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6, в залі судових засідань № 330.

6. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 18 квітня 2025 року.

7. Витребувати з Господарського суду Харківської області та/або Східного апеляційного господарського суду матеріали справи №5023/10655/11 (641/6353/23).

8. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Картере

Судді К. Огороднік

В. Погребняк

ДО УВАГИ УЧАСНИКІВ СУДОВОГО ПРОЦЕСУ !

Суди продовжують працювати, проте в умовах воєнного стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Просимо поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до інших учасників справи та до суду, у зв`язку з чим:

-максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

-про намір участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду , або про розгляд справи без участі представників сторін, завчасно повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою або в електронному вигляді на електронну адресу суду () із застосуванням електронного цифрового підпису, або з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Також, повідомляємо, що у випадку оголошення повітряної тривоги у судових засіданнях буде оголошуватися перерва задля забезпечення учасникам судового засідання можливості скористатися захисними спорудами. При цьому продовження судового засідання буде узалежнено від часу закінчення повітряної тривоги, про що повідомляється у застосунку "Київ цифровий".

Цей застосунок рекомендується учасникам судового засідання завчасно самостійно завантажити з мережі Інтернет.

Найближчі до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) захисні споруди, визначені Київською міською державною адміністрацією для укриття населення під час сигналу «Повітряна тривога», розташовано за наступними адресами:

м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 6;

м. Київ, вул. Панаса Мирного, 5;

м. Київ, вул. Євгена Гуцала, 3, 5 та 8.

Крім того, захисними спорудами визначено станції метро "Печерська" та "Арсенальна".

Також, звертаємо увагу на те, що згідно з новою редакцією частин п`ятої - дев`ятої статті 6 ГПК України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Такі учасники справи також мають можливість ознайомитись з матеріалами справи через ЄСІТС.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду