РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

25.03.2025Справа № 910/12876/24

за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ"

про стягнення 10 148 298,78 грн.

Суддя: Людмила ШКУРДОВА.

Секретар с/з: Станіслав ЖАЛОБА.

Представники сторін: згідно з протоколом судового засідання.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" про стягнення 10 140 835,06 грн. пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач не звернувся до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу КМР (КМДА) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва протягом 10 робочих днів після 01.01.2020 р. та до введення в експлуатацію, договір про пайову участь не укладено, кошти пайової участі у розвиток інфраструктури м. Києва у зв`язку з будівництвом об`єкту загальною площею 19 543,70 кв.м відповідачем не перераховано. Таким чином, КП "Житлоінвестбуд-УКБ" ухилилося від обов`язку сплати пайового внеску у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва, внаслідок чого без достатньої правової підстави та за рахунок територіальної громади м. Києва зберегло у себе кошти, які мало сплатити як пайовий внесок.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2024 р. відкрито провадження у справі № 910/12876/24 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Рух справи відображено у процесуальних документах суду та заявах по суті спору.

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що:

- передбачений законом обов`язок замовників будівництва протягом 2020 р. перерахувати кошти пайової участі до відповідних місцевих бюджетів стосується лише тих випадків, коли із цими замовниками були укладені відповідні договори про сплату пайової участі до 01.01.2020 р.;

- у 2021 р. у відповідача був відсутній обов`язок зі сплати пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, оскільки будівництво об`єкту відбулось та завершилось у 2021 р., а договір пайової участі укладено не було;

- позивачем невірно визначено площу будинку, яка має враховуватись при визначенні розміру пайового внеску;

- позивачем невірно здійснено розрахунок суми пайового внеску, оскільки такий розрахунок повинен здійснюватися з урахуванням цін на момент введення об`єкта будівництва в експлуатацію, а не на момент звернення до суду;

Заперечуючи проти доводів відповідача, позивач зазначає, що:

- відповідач розпочав будівництво до 2020 р., а у 2021 р. ввів його в експлуатацію, проте після 01.01.2020 р. протягом 10 робочих днів не звернувся до Департаменту щодо отримання розрахунку та не сплатив кошти пайової участі, чим не виконав встановлений законом обов`язок;

- відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми;

- згідно з п. 6 рішення Київської міської ради № 411/1415 «Про затвердження Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва» від 15.11.2016 р. Департамент наділений правом проводити розрахунки пайового внеску після введення об`єкту в експлуатацію.

20.01.2025 р. до Господарського суду міста Києва від Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог.

Протокольною ухвалою від 04.02.2025 р. суд прийняв заяву про збільшення розміру позовних вимог.

У зв`язку з прийняттям судом заяви про збільшення розміру позовних вимог, подальший розгляд справи № 910/12876/24 здійснюється за вимогами Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" про стягнення 6 538 783,24 грн. пайового внеску, 3 020 917,86 грн. інфляційних втрат та 588 597,68 грн. 3% річних.

04.03.2025 р. суд закрив підготовче провадження та призначив справу № 910/12876/24 до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні 25.03.2025 р. проголошено скорочене рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

30.07.2015 р. Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано дозвіл на виконання будівельних робіт за № ІУ78 за проєктом «Реконструкція та забудова території мікрорайону, обмеженого вулицями Попудренка, Мініна, Червоноткацькою та Червоногвардійською у Дніпровському районі міста Києва» (Коригування ІІІ черги забудови мікрорайону. Будівництво житлових будинків на діл. № 11 на перетині вул. Червоногвардійської та вул. Краківської).

Відповідно до зазначеного дозволу замовником об`єкта будівництва є Комунальне підприємство з питань будівництва житлових будинків «Житлоінвестбуд-УКБ».

19.10.2021 р. Державною інспекцією архітектури та містобудування України за № ІУ18 зареєстровано сертифікат про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта за проєктом «Реконструкція та забудова території мікрорайону, обмеженого вулицями Попудренка, Мініна, Червоноткацькою та Червоногвардійською у Дніпровському районі міста Києва» (Коригування ІІІ черги забудови мікрорайону. Будівництво житлових будинків на діл. № 11 на перетині вул. Червоногвардійської та вул. Краківської) (5 пусковий комплекс, житловий будинок № 2 (житлова частина з вбудованими приміщеннями)).

Згідно з вказаним сертифікатом дата початку будівництва - 30.07.2015 р., замовник будівництва - КП "Житлоінвестбуд-УКБ".

Як вбачається з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва щодо технічної інвентаризації ТІ01:8743-4391-5146-5623, загальна площа об`єкту будівництва становить 19 543,70 кв. м.

У жовтні 2023 р. позивач звернувся до відповідача з вимогою № 050/18-3872 від 10.10.2023 р. щодо отримання розрахунку та сплати пайової участі у розвитку інфраструктури м. Києва.

21.06.2024 р. позивач повторно звернувся до відповідача з вимогою № 050/08-2390 від 21.06.2024 р. щодо отримання розрахунку та сплати пайової участі у розвитку інфраструктури м. Києва.

Відповідь на вимоги отримано не було, кошти пайової участі не сплачено.

Оскільки відповідач не виконав свого обов`язку зі сплати пайової участі у розвитку інфраструктури м. Києва у сумі 6 538 783,24 грн., позивач і звернувся з даним позовом до суду.

За приписами ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зазначена норма кореспондується з приписами ст. 193 Господарського кодексу України.

За змістом ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 р.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Частиною 1 ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.

З 01.01.2020 р. набули чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132-IX від 20.09.2019 р. (пункти 10-13), якими виключено ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що регулювали пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Стаття 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, що діяла до 01.01.2020 р.) визначала зобов`язання замовника будівництва, який має намір забудови земельної ділянки, шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, де здійснюється будівництво, у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію.

За змістом Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132-IX від 20.09.2019 р. та Прикінцевих та Перехідних положень до нього, з 01.01.2020 р. у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01.01.2020 р.

Таким чином, починаючи з 01.01.2020 р. передбачений до цього ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язок замовників забудови земельної ділянки у населеному пункті щодо необхідності укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту перестав існувати.

Абзацом 1 пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX передбачено, що договори про сплату пайової участі, укладені до 01.01.2020 р., є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання.

Разом з тим, законодавцем під час внесення змін до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (шляхом виключення ст. 40 вказаного Закону на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні"» № 132-IX від 20.09.2019 р.) було чітко встановлено, що протягом 2020 р. замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) (абз. 2 п. 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX у такому розмірі та порядку:

1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом):

для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта;

для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування;

2) пайова участь не сплачується у разі будівництва: об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури; об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу); об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель промислових; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції);

3) замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва;

4) пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію;

5) кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту;

6) інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації.

Відповідно до пп. 5 п. "а" ст. 28 Закону Украі?ни «Про місцеве самоврядування в Украі?ні», до власних (самоврядних) повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать залучення на договірних засадах коштів підприємств, установ та організацій? незалежно від форм власності, розташованих на відповідній? території?, та коштів населення, а також бюджетних коштів на будівництво, розширення, ремонт і утримання на паи?ових засадах об`єктів соціальної? і виробничої? інфраструктури та на заходи щодо охорони навколишнього природного середовища.

Рішенням Київської міської ради № 411/1415 від 15.11.2016 р. затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів паи?овоі? участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва (далі - Порядок).

Згідно з п. 3.1 розділу ІІІ Порядку, паи?ова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва, крім випадків, передбачених законами Украі?ни та цим Порядком.

Відповідно до п. 3.3 розділу ІІІ Порядку в усіх питаннях щодо залучення коштів пайової участі Київська міська рада виступає в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Пунктом 3.4 розділу ІІІ Порядку визначено, що Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь (з урахуванням особливостей інших положень цього Порядку).

Відповідно до п. 4.1 розділу ІV Порядку, замовник, який здійснює або має намір здіи?снити нове будівництво або реконструкцію об`єктів (у разі збільшення загальної? площі об`єкта), зобов`язаний до прийняття об`єкта в експлуатацію взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної? та соціальної? інфраструктури міста Києва, крім випадків, передбачених законодавством та цим Порядком.

Замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва/реконструкції? об`єкта звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру паи?овоі? участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції?. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва розрахунок паи?овоі? участі щодо об`єкта будівництва.

Згідно з пп. 5.1.1 п. 5.1 розділу V Порядку, підставою для розрахунку розміру паи?овоі? участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є звернення замовника до Департаменту про укладення договору про паи?ову участь. Таке звернення подається щодо кожного об`єкта будівництва окремо.

З огляду на норми Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст. 144 Конституції України Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів паи?овоі? участі замовників у розвитку інфраструктури м. Києва розповсюджується на всю територію м. Києва та підлягає обов`язковому виконанню замовниками будівництва/реконструкції об`єктів, розташованих на його території, тобто є муніципальним нормативно-правовим актом, який має обов`язкову юридичну силу на відповідній території.

Отже, обов`язок відповідача, як замовника будівництва, здійснити оплату пайового внеску визначений безпосередньо приписами п. 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132-IX, а також положеннями приведеного у відповідність до цього Закону Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Києва, який в свою чергу передбачає залучення замовників до пайової участі на підставі укладеного з ним договору.

Передбачений Прикінцевими та Перехідними положеннями Закону № 132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для:

- об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 р. не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 р. не були укладені;

- об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 р.

У вказаних двох випадках, враховуючи вимоги пп.пп. 3, 4 абз. 2 п. 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію.

Таким чином, обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 р. до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 р. вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020 р.;

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 р., - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Наведені вище правові висновки викладені, зокрема, в постановах Верховного Суду від 13.12.2022 у справі № 910/21307/21, від 23.05.2024 р. у справі № 915/149/23.

Судом встановлено, що будівництво об`єкту за проєктом «Реконструкція та забудова території мікрорайону, обмеженого вулицями Попудренка, Мініна, Червоноткацькою та Червоногвардійською у Дніпровському районі міста Києва» (Коригування ІІІ черги забудови мікрорайону. Будівництво житлових будинків на діл. № 11 на перетині вул. Червоногвардійської та вул. Краківської) (5 пусковий комплекс, житловий будинок № 2 (житлова частина з вбудованими приміщеннями)) було розпочате 30.07.2015 р., відтак застосуванню підлягає абз. 2 п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX, яким визначено обов`язок щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі до прийняття такого об`єкта в експлуатацію.

Зазначеним вище фактично спростовуються доводи відповідача щодо того, що з 01.01.2020 р. скасовано обов`язок замовника будівництва щодо сплати пайової участі у розвитку інфраструктури міста.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач не звернувся до Департаменту із заявою про визначення розміру пайової участі щодо вказаного об`єкту будівництва протягом 10 робочих днів після 01.01.2020 р. і до введення його в експлуатацію, не перерахував кошти пайової участі у розвиток інфраструктури м. Києва, чим порушив обов`язок, встановлений п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX.

Верховний Суд у постанові від 07.09.2023 р. у справі № 916/2709/22 зазначив, що відсутність звернення замовника будівництва з відповідною заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва на виконання вимог пп. 3 абз. 2 п. 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-ІХ та ненадання ним передбачених цією нормою документів, не є перешкодою для самостійного визначення органом місцевого самоврядування розміру пайової участі на підставі наявних у нього документів із доведенням під час розгляду справи їх обґрунтованості.

У постанові від 23.05.2024 р. у справі № 915/149/23 Верховний Суд дійшов висновку, що у випадку, якщо замовниками об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого "Прикінцевими та перехідними положеннями" Закону № 132-IX обов`язку щодо перерахування коштів пайової участі саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, то належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України.

Прийняття об`єкта в експлуатацію є строком, з якого вважається, що забудовник порушує вказані зобов`язання. Одночасно з прийняттям об`єкта в експлуатацію у відповідності з ч. 2 ст. 331 ЦК України забудовник стає власником забудованого об`єкта, а відтак і правовідносини забудови земельної ділянки припиняються.

У такому разі суд має виходити з того, що замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України.

Відносини щодо повернення безпідставно збережених грошових коштів є кондикційними, в яких вина не має значення, важливим є лише факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Таким чином, замовник будівництва, який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельних ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити у вигляді пайового внеску у розвиток інфраструктури населеного пункту, зобов`язаний повернути ці кошти органу місцевого самоврядування на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України.

, - - , ` , ? , ? ? , ? ? ` . 2 . 331 `, ? ? ? ( , 03.12.2024 р. по справі № 910/6226/23).

Відповідно до пп. 5.45 п. 5 Положення про Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради № 6025/6066 від 02.03.2023 р. Департамент економіки та інвестицій відповідно до покладених на нього завдань виконує такі функції, зокрема, готує договори про пайову участь фізичних та юридичних осіб у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста та оформлює розрахунки розмірів пайової участі (внесків) замовників (інвесторів) у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.

Пунктом 3.4 Порядку встановлено, що Департамент економіки та інвестицій є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь (з урахуванням особливостей інших положень цього Порядку).

Пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX встановлено розмір та порядок перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів пайової участі, зокрема, розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

З долученої відповідачем до матеріалів справи довідки ТОВ «Всеукраїнське бюро технічної інвентаризації, реєстрації та оцінки нерухомого майна» від 25.06.2020 р. слідує, що в об`єкті будівництва за проєктом: «Реконструкція та забудова території мікрорайону, обмеженого вулицями Попудренка, Мініна, Червоноткацькою та Червоногвардійською у Дніпровському районі міста Києва» (Коригування ІІІ черги забудови мікрорайону. Будівництво житлових будинків на діл. № 11 на перетині вул. Червоногвардійської та вул. Краківської) (5 пусковий комплекс, житловий будинок № 2 (житлова частина з вбудованими приміщеннями))» наявні технічні приміщення загальною площею 291,60 кв. м, що не підлягають сплаті відповідно до пп. 2 розділу ІІ «Прикінцевих та перехідних положень» Закону № 132-IX та п. 4.2 Порядку.

Позивач, з урахуванням висновків наведених у постанові Верховного Суду від 03.12.2024 р. по справі № 910/6226/23 та довідки ТОВ «Всеукраїнське бюро технічної інвентаризації, реєстрації та оцінки нерухомого майна» від 25.06.2020 р., здійснив коригування розрахунку розміру пайової участі, зокрема, врахував «Прикінцеві та перехідні положення» Закону№ 132-IX, пункти 4.2, 6.4 Порядку та використав показник опосередкованої вартості спорудження житла у м. Києві, який затверджений наказом Міністерства розвитку громад та територій України «Про показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України (розраховані станом на 01.07.2021 р.)» № 230 від 10.09.2021 р., та який діяв на момент введення об`єкта будівництва в експлуатацію (19.10.2021 р.). Вказаний розрахунок суми пайової участі наведений у заяві про збільшення розміру позовних вимог.

За приписами ст.ст. 79, 86 Господарського кодексу України господарський суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується.

Здійснивши перевірку наведеного позивачем у заяві про збільшення розміру позовних вимог та доповнення обставин справи розрахунку пайової участі, суд дійшов висновку, що такий розрахунок є правомірним та арифметично вірним.

Таким чином, суд дійшов висновку про правомірність звернення позивача з даним позовом до відповідача, як замовника будівництва спірного об`єкту, про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим позовні вимоги Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" про стягнення безпідставно збережених коштів пайової участі у сумі 6 538 783,24 грн. на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Поряд з цим, позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача 3 020 917,86 грн. інфляційних втрат та 588 597,68 грн. 3% річних.

Згідно з ч. 2 ст. 625 Цивільного Кодексу України, за прострочення виконання грошового зобов`язання настає відповідальність у вигляді сплати суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також сплати трьох процентів річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

Нараховані на суму боргу інфляційні втрати та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання.

У постанові Верховного Суду від 04.05.2022 р. у справі № 925/683/21 зазначено, що у разі прострочення виконання зобов`язання, зокрема щодо повернення безпідставно одержаних чи збережених грошей, нараховуються 3% річних від простроченої суми відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, оскільки відповідач, як замовник будівництва, без достатньої правової підстави за рахунок власника земельних ділянок зберіг у себе кошти, тобто відповідачем порушено позадоговірне грошове зобов`язання, що виникло на підставі ст.1212 ЦК України.

Перевіривши надані позивачем розрахунки інфляційних втрат та 3% річних, суд дійшов висновку, що вони є обґрунтованими та арифметично вірними, у зв`язку з чим підлягають стягненню з відповідача.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Решта долучених до матеріалів справи документів та висловлених учасниками процесу пояснень була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків щодо задоволення позову не спростовує.

За приписами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 123, 129, 232, 233, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Стягнути з Комунального підприємства з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" (01034, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 42, код 31958324) на користь Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, код 04633423) 6 538 783 (шість мільйонів п`ятсот тридцять вісім тисяч сімсот вісімдесят три) грн. 24 коп. пайового внеску, 3 020 917 (три мільйони двадцять тисяч дев`ятсот сімнадцять) грн. 86 коп. інфляційних втрат, 588 597 (п`ятсот вісімдесят вісім тисяч п`ятсот дев`яносто сім) грн. 68 коп. 3% річних, 121 779 (сто двадцять одну тисячу сімсот сімдесят дев`ять) грн. 59 коп. витрат зі сплати судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили через 20 днів з моменту виготовлення повного рішення в разі не оскарження його в установленому порядку. Рішення може бути оскаржене в 20-денний строк до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя Людмила ШКУРДОВА

Повне рішення складено та підписано 01.04.2025 р.