ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"07" квітня 2025 р. Cправа № 902/28/25

Господарський суд Вінницької області у складі судді Маслія І.В., при секретарі судового засідання Андрущенко Г.В.,

За участю представників:

прокурор Колівошко С.М., службове посвідчення №072236 від 01.03.2023;

позивача1 Остачиньска І.А., витяг з ЄДРЮОФОП та ГФ;

позивача2 не з`явився;

відповідача1 Руденко Т.С службове посвідчення №000972 від 28.10.2022;

відповідача2 не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи

за позовом: Виконувача обов`язків керівника Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області (вул. Чорновола В`ячеслава, буд. 34, м. Хмільник, Хмільницький р-н, Вінницька обл., 22000) в інтересах держави в особі

Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, буд. 7, м. Вінниця, Вінницька обл., 21100)

Хмільницької міської ради (вул. Столярчука, буд. 10, м. Хмільник, Хмільницький р-н., Вінницька обл., 22000)

до: Фізичної особи-підприємця Суліми Галини Василівни ( АДРЕСА_1 )

до: Комунального підприємства "Хмільниккомунсервіс" (вул. Чорновола В`ячеслава, буд. 107А, м. Хмільник, Хмільницький р-н., Вінницька обл., 22000)

про визнання додаткової угоди недійсною та стягнення 266 230,00 грн безпідставно сплачених коштів

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Вінницької області надійшла позовна заява Виконувача обов`язків керівника Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, Хмільницької міської ради до Фізичної особи-підприємця Суліми Галини Василівни та до Комунального підприємства "Хмільниккомунсервіс" про визнання недійсною додаткову угоду №3 від 13.12.2023 до Договору №13/03/23 від 09.03.2023 та стягнення 266 230,00 грн. безпідставно сплачених коштів.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями від 10.01.2025 справу передано для розгляду судді Маслію І.В.

Ухвалою суду від 14.01.2025 відкрито провадження у справі № 902/28/25 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 03.02.2025.

24.01.2025 від позивача1 Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області до суду надійшли додаткові пояснення у справі.

31.01.2025 до суду від позивача2 Хмільницької міської ради надійшла заява про проведення судового розгляду справи за відсутності її представника.

03.02.2025 від представника відповідача1 до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, задля ознайомлення з матеріалами справи та забезпечення права на подання відзиву на позовну заяву.

За наслідками судового засідання, суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 03.03.2025.

17.02.2025 до суду від відповідача1 Фізичної особи-підприємця Суліми Г.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання просить поновити строк на подання відзиву на позовну заяву, прийняти його до розгляду, проти позову заперечує та просить відмовити.

24.02.2025 від прокуратури до суду надійшла відповідь на відзив відповідача1.

За наслідками судового засідання, суд протокольною ухвалою закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 26.03.2025.

Враховуючи неявку у судове засідання позивача2 та відповідача2, суд ухвалою від 04.03.2025 повідомив останніх про дату, час та місце наступного судового засідання у порядку визначеному ст. 120, 121 ГПК України.

На визначену судом дату в судове засідання 26.03.2025 з`явилась прокурор, представники позивача1 та відповідача1.

Прокурор та представник позивача1 підтримали позовні вимоги у повному обсязі та просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача1 проти задоволення позову заперечив та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Після переходу суду до стадії ухвалення та проголошення судового рішення, відповідно до ст. 219 ГПК України та з урахуванням складності справи, суд дійшов висновку про необхідність відкладення ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів до 07.04.2025 о 16:00 год., про що повідомлено учасників процесу в судовому засіданні під звукозапис.

Обставини встановлені судом.

Комунальним підприємством "Хмільниккомунсервіс" проведено відкриті торги щодо закупівлі плитки (60 метрів квадратні плитки «Квадрат» (червоний колір), 80 метрів квадратні плитки «Квадрат» (білий колір), 1680 метрів квадратні плитки «Квадрат» (жовтий колір), 1280 метрів квадратні плитки «Квадрат» (сірий колір), 200 метрів квадратні плитки «Старе місто» (червоний колір), 3920 метрів квадратні плитки «Старе місто» (коричневий колір), 2415 метрів квадратні плитки «Старе місто» (жовтий колір), 6585 метрів квадратні плитки «Старе місто» (сірий колір) (UА-2023-02-16-014420-а) з очікуваною вартістю 5 328 000,00 грн.

За результатами відкритих торгів 09.03.2023 між Комунальним підприємством "Хмільниккомунсервіс" (далі відповідач2, в договорі Замовник або Покупець) та Фізичною особою-підприємцем Сулімою Г.В. (далі відповідач1, в договорі Постачальник) укладено договір про закупівлю № 13/03/23 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору в порядку та на умовах, встановлених цим Договором, Продавець зобов`язується передати у власність Покупцю належний Продавцю товар (далі - Товар), а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити Товар у кількості, асортименті та за ціною відповідно до умов Договору.

Предметом Договору є придбання плитки (Товар), що згідно з Єдиним закупівельним словником визначається за кодом ДК 021:2015:44110000-4 Конструкційні матеріали. Найменування, кількість, ціна та інші характеристики Товару визначені в Специфікації (Додаток №1 до Договору), що є невід`ємною частиною цього Договору (п. 1.2., п.1.3. Договору).

Ціна Товару та сума Договору встановлюються в національній валюті України. Ціна за одиницю Товару визначається специфікацією. Сума Договору складає: 4888522,50 грн без ПДВ. Ціна товару включає в себе вартість тари (упаковки) товару, вартість доставки товару до місця поставки, а також компенсацію будь-яких та всіх понесених Постачальником витрат, пов`язаних з виконанням Договору (п. 1.1., 2.2., 2.3., 2.4. Договору).

Оплата за Договором здійснюється Покупцем в безготівковій формі шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок Продавця. Покупець здійснює оплату на підставі видаткової накладної (видаткових накладних) протягом 20 робочих днів з дати її підписання Сторонами. У разі затримки бюджетного фінансування розрахунок здійснюється протягом 10 банківських днів з дати отримання Покупцем бюджетного призначення на фінансування закупівлі на свій реєстраційний рахунок (п. 3.1., 3.2., 3.3. Договору).

Продавець здійснює передачу Товару Покупцю при пред`явленні уповноваженою особою Покупця відповідного документа на отримання Товару. Перехід права власності на Товар до Покупця відбувається в момент підписання Сторонами видаткової накладної та оплати Товару Покупцем. Датою поставки Товару Продавцем є фактична дата прийняття Товару Покупцем за видатковою накладною. Разом з Товаром Покупцю повинні передаватись належні для поставленого виду товару документи, що підтверджують його якість і безпеку (оригінали або копії, завірені належним чином Продавцем) (п. 6.1. Договору).

Строк поставки Товару: до 31 грудня 2023 року (п. 7.1. Договору).

Місце поставки Товару - вул. Пушкіна, 107А, м. Хмільник Вінницької області (п.8.1. Договору).

Цей Договір набирає чинності з моменту підписання Сторонами та його скріплення печатками Сторін (за умови наявності печатки Сторони) та діє до 31.12.2023. У частині оплати - до повного виконання Сторонами узятих на себе зобов`язань за цим Договором (п. 13.1. Договору).

Пунктом 16.2. Договору передбачено наступне: «Істотні умови Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами у повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Покупця (Сторони можуть внести зміни до Договору у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Покупця, у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару тощо. В такому випадку сума Договору зменшується в залежності від зміни таких обсягів);

2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення. У разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару, Постачальник письмово звертається до Замовника щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни такого товару на ринку підтверджується довідкою/ми або листом/ми (завіреними копіями цих довідки/ок або листа/ів) відповідних органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни такого товару на ринку. До розрахунку ціни за одиницю товару приймається ціна щодо розміру ціни на товар на момент укладання Договору (з урахуванням внесених раніше змін до Договору про закупівлю) та на момент звернення до вказаних органів, установ, організацій, що підтверджує коливання (зміни) цін на ринку такого товару, що є предметом закупівлі за цим Договором;

3) покращення якості предмета закупівлі за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в Договорі про закупівлю. Сторони можуть внести з міни до договору у разі покращення якості предмета закупівлі за умови, що така зміна не призведе до зміни предмета закупівлі та відповідає тендерній документації в частині в частині встановлення вимог та функціональних характеристик до предмета закупівлі і є покращенням його якості. Підтвердженнями можуть бути документи технічного характеру з відповідними висновками, наданими уповноваженими органами, що свідчать про покращення якості, яке не впливає на функціональні характеристики предмета закупівлі;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання товару на ринку. Сторони можуть внести зміни до Договору у разі узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт та послуг (вибрати необхідне));

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку з зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Рlatts, АRGUS, регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в Договорі, у разі встановлення в Договорі порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме дія договору про закупівлю може бути продовжена на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, укладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку. Ці зміни можуть бути внесені до закінчення терміну дії договору про закупівлю. 20% будуть відраховуватись від початкової суми укладеного договору про закупівлю на момент укладення договору про закупівлю згідно з ціною переможця процедури закупівлі.

В подальшому, між відповідачем2 та відповідачем1 укладено 3 додаткові угоди до Договору, а саме:

- 29.08.2023 укладено додаткову угоду №1, на підставі якої Додаток №1 «Специфікація на придбання товару» до Договору викладено в новій редакції, при цьому зменшено кількість товару та суму договору у зв`язку з внесенням змін щодо товарних позицій (загальна ціна Товару складає 2888677,50 грн без ПДВ);

- 11.10.2023 укладено додаткову угоду №2, на підставі якої Додаток №1 «Специфікація на придбання товару» до Договору викладено в новій редакції зменшено обсяги закупівлі та суму договору у зв`язку з внесенням змін щодо товарних позицій (загальна ціна Товару складає 1880222,50 грн без ПДВ);

-13.12.2023 укладено додаткову угоду №3, на підставі якої Додаток №1 «Специфікація на придбання товару» до Договору викладено в новій редакції, при цьому збільшено ціну на товар, зменшено обсяги закупівлі та суму договору. Сторони дійшли згоди викласти пункт 2 Договору у такій редакції: « 2.3. Сума договору складає: 1880222,50 грн без ПДВ»; « 3. Залишок суми договору складає 1379152,50 грн без ПДВ. З огляду на зміну ціни на одиницю товару, щодо якої Сторони дійшли згоди, внести зміни в Додаток 1 до Договору №13/03/23 від 09.03.2023, (Специфікація на придбання товару), предмет закупівлі за кодом ДК 021:2015:44110000-4 Конструкційні матеріали «Відповідно до додаткової угоди №2». У специфікації на придбання товару (Додаток №1 до Договору №13/03/23 від 09.03.2023) в редакції Додаткової угоди №3 внесено зміни щодо Товарних позицій. Загальна ціна товару складає 1879185,00 грн без ПДВ. Підставою для внесення змін до істотних умов договору, відповідно до додаткової угоди №3 від 13.12.2023 до Договору є лист Фізичної особи-підприємця Суліми Г.В. №2 від 06.11.2023 та наданий нею експертний висновок Вінницької торгово-промислової палати №В-324 від 19.09.2023.

На виконання договору Комунальним підприємством "Хмільниккомунсервіс" протягом періоду з березня 2023 року по грудень 2023 року, відповідно до накладних придбало у Фізичної особи-підприємця Суліми Г.В. плитку в кількості 1170 м2, загальною вартістю 408330,00 грн, а саме:

- видаткова накладна від 22.12.2023 № 136 на суму 333469,50 грн без ПДВ, плитка «Старе місто» (сірий колір) висота 60 мм, вага 141 кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл, водопоглинання не більше 6%, в кількості 955,5 м2 (349,00 грн/1м2);

- видаткова накладна від 22.12.2023 № 137 на суму 74860,50 грн без ПДВ, плитка «Старе місто» (сірий колір) висота 60 мм, вага 141 кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл, водопоглинання не більше 6%, в кількості 214,5 м2 (349,00 грн/м2).

Прокурор в позовній заяві зазначає, що

Хмільницькою окружною прокуратурою при виконанні повноважень, визначених ст. 13 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», встановлено порушення інтересів держави при використанні бюджетних коштів на території Хмільницького району, а саме внаслідок укладання додаткової угоди №3 від 13.12.2023 до договору №13/03/23 від 09.03.2023 за період з січня 2023 року по грудень 2023 року КП «Хмільниккомунсервіс" надмірно сплачено за непоставлений товар - 266230 грн.

Підставою для внесення змін до істотних умов договору, відповідно до додаткової угоди №3 від 13.12.2023 до Договору є лист Фізичної особи-підприємця Суліми Г.В. №2 від 06.11.2023 та наданий нею експертний висновок Вінницької торгово-промислової палати №В-324 від 19.09.2023, в якому зазначено середню оптово-ринкову вартість на території України без ПДВ, за 1 м2 станом на 25 лютого 2023 року та 18 вересня 2023 року, плитки тротуарної «Старе місто» вібропресованої товщиною 60 мм, сірої.

Проте, на переконання прокурора подані Фізичною особою-підприємцем Сулімою Г.В. документи, а саме експертний висновок Вінницької торгово-промислової палати №В-324 від 19.09.2023 не може слугувати підставою для внесення змін до істотних умов договору. З аналізу вищезазначеного висновку вбачається, що в ньому зазначена інформація, яка не підтверджує коливання ціни на плитку за одиницю в сторону збільшення, а лише зазначає про середню оптово-ринкову ціну на плитку тротуарну «Старе місто» віброперсовану товщиною 60 мм, сіру за квадратний метр станом на дві дати: 25.02.2023 та 18.09.2023. Під коливанням ціни необхідно розуміти ціну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договору і до внесення відповідних змін до нього. Водночас додаткова угода №3 до Договору підписана 13.12.2023, а відповідно до експертного висновку Вінницької торгово-промислової палати від 19.09.2023 №В-324 взято до уваги ціну станом на 25.02.2023 та 18.09.2023, тобто на час підписання додаткової угоди №3 відсутня інформація щодо коливання ціни з 18.09.2023 до 13.12.2023 (моменту підписання додаткової угоди). Також взято до уваги ціну станом на 25.02.2023, тобто до укладання основного договору (09.03.2023).

Таким чином, додаткова угода від 13.12.2023 до Договору не має належного документального обґрунтування та підтвердження, укладена в порушення вимог ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та повинна бути визнана недійсною.

Крім того, прокурор звертає увагу суду, що для підвищення ціни за одиницю товару за договором про закупівлю постачальнику необхідно не лише довести зростання ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним.

Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції). Тобто, у даному випадку Продавець повинен надати Покупцю документи про існування правових підстав для укладення оскаржуваної додаткової угоди, зокрема про підвищення цін на плитки за період часу з 18.09.2023 по 13.12.2023, з аналізом зміни ціни за час дії договору. Такого обґрунтування постачальником надано не було.

Існування різниці між ціною на закуповуваний товар, запропонованою учасником відкритих торгів, та середньою ринковою ціною на цей товар, не свідчить про наявність коливання ціни на ринку, а лише про подання останнім тендерної пропозиції за ціною, що не відповідає ринковій. При цьому, така невідповідність не позбавляє переможця торгів обов`язку виконувати умови поставки товару, на які той добровільно погодився при подачі тендерної пропозиції та підписанні договору про закупівлю.

За твердженням прокурора, зміна ціни за одиницю товару, закуповуваного у відповідності до норм Закону, можлива у разі істотної зміни ринкової ціни на товар в проміжок часу після укладення договору про закупівлю та до повного його виконання та винятково пропорційно такій зміні.

Прокурор також звертає увагу і на те, що укладеною додатковою угодою до Договору сторонами змінено не лише ціну одиниць закуповуваного товару, а і їх загальну кількість, шляхом зменшення обсягу постачання.

Таким чином, сторонами Договору поряд з ціною фактично змінено і предмет договору, що в силу дії частини першої статті 638 Цивільного кодексу України є істотною умовою договору, а відтак на нього також поширюються вимоги Особливостей.

В той же час, Міністерством економічного розвитку і торгівлі України роз`яснено, що у разі зменшення обсягів закупівлі ціна договору про закупівлю зменшується в залежності від таких змін (лист Мінекономрозвитку №3302-06/34307-06 від 27.10.2016). Незважаючи на це, сторонами Договору не лише не зменшено ціну договору, а й, за відсутності належного документального обґрунтування, підвищено вартість одиниці плитки.

При цьому, зміст положень особливостей дозволяє дійти висновку про відсутність нормативного механізму, що передбачав би право сторін договору про закупівлю на зменшення обсягу закупівлі без адекватного зниження ціни договору. Що стосується передбаченого Особливостями права сторін на зміну ціни на одиницю товару у разі коливання ціни на ринку, останнє в свою чергу не включає в себе можливість зміни предмету договору, зокрема кількісного виразу обсягу закуповуваного товару.

Крім вимоги про визнання додаткової угоди недійсною прокурор просить стягнути з відповідача1 надмірно сплачені кошти в сумі 266230,00 грн, в обґрунтування чого зазначає наступне.

На підставі опрацьованих документів відповідача2 з питання виконання договору № 13/03/2023 від 09.03.2023 Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом №922, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 в редакції чинній на час здійснення закупівлі - порушення внесення змін до істотних умов договору, що відображено в висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 29.01.2024.

На переконання прокурора при укладенні спірної додаткової угоди не дотримано вимоги п. 19 Особливостей (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), безпідставно змінено істотні умови Договору, при укладенні додаткової угоди сторонами Договору належним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено коливання ціни плитки на ринку після укладення Договору та попередньої угоди. Зазначене в свою чергу порушує основні принципи, що передбачені ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Дані обставини призвели до отримання відповідачем безпідставної оплати за товар, який не був ним поставлений, у сумі 266230,00 грн що підлягає стягненню з відповідача на підставі ч. 1 ст. 670 ЦК України.

З огляду на викладене прокурор звернувся до суду з позовом про визнання Додаткової угоди недійсною та стягнення з Фізичної особи-підприємця Суліми Г.В. на користь Хмільницької міської ради надмірно сплачених коштів у сумі 266230,00 грн.

У відзиві відповідач1 проти задоволення позову заперечує та зазначає, що при укладенні Додаткової угоди №3 від 13.12.2023 до Договору №13/03/23 від 09.03.2023 ціна одиниці товару збільшилася пропорційно коливанню цін на ринку, що було підтверджено Експертним висновком Вінницької торгово-промислової палати №В-324 від 19.09.2023, а збільшення ціни за одиницю товару не призвело до збільшення загальної суми, визначеної в Договорі на момент його укладення, що кореспондує положенням Закону України «Про публічні закупівлі» та Постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178. Прокурором не доведено жодними належними та допустимими доказами, що Додаткова угода №3 укладена з порушенням вимог Закону.

У матеріалах справи міститься лист №115/01-19 від 19.12.2024 про те, що у розпорядженні Хмільницької міської ради відсутні будь-які документи, які, свідчать про порушення Комунальним підприємством «Хмільниккомунсервіс» законодавства в сфері публічних закупівель, тому немає підстав для втручання в господарську діяльність підприємства, та заява Хмільницької міської ради №178/01-19 від 27.01.2025 з проханням судові витрати по справі залишити за позивачем, оскільки жодним чином не порушила права і свободи останнього.

Тобто у Хмільницької міської ради відсутні підстави для захисту в суді, а у прокурора відсутні підстави для представництва інтересів держави в суді.

В даному випадку, законодавством України не визначено чіткого переліку органів, установ, організацій, які уповноважені видавати документи на підтвердження коливання ціни товару та не визначено форму/вигляд інформації щодо такого коливання. Саме тому документальним підтвердженням коливання ціни може слугувати документ, який виданий уповноваженим органом, установою, організацією на здійснення моніторингу цін на конкретний товар у відповідності до нормативно-правових актів, які регулюють його діяльність.

У відповіді на відзив прокурор просив доводи відповідача1, наведені у відзиві, відхилити та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, зазначивши зокрема, що відповідно до експертного висновку, наданого відповідачем1, неможливо встановити наявність чи відсутність коливання ціни на ринку, оскільки у висновку констатовано ціни станом на конкретні дати та не відображено інформацію, яка надає можливість прослідковувати динаміку цін, а отже встановити її рух у бік збільшення чи зменшення та встановити факт наявності коливання ціни.

Поряд з цим Додатковою угодою №3 від 13.12.2023 до Договору також збільшено ціну за одиницю товару 1 м2 плитки «Старе місто» (червоний колір) та плитки «Квадрат» (червоного, білого, жовтого та сірого кольору), без будь-якого обґрунтування, оскільки на підтвердження коливання ціни саме на цей товар не надано жодного документу.

Щодо твердження відповідача1 про відсутність у Хмільницької міської ради підстав для захисту у суді, а також підстав для представництва інтересів держави прокуратурою, прокурор вказав, що на момент виникнення спірних правовідносин Комунальне підприємство «Хмільниккомунсервіс» було розпорядником бюджетних коштів перерахованих Хмільницькою міською радою, та які були використані на оплату товару за Договором. Оскільки засновником Комунального підприємства «Хмільниккомунсервіс» та власником її майна є Хмільницька міська територіальна громада, яка реалізує свої повноваження через Хмільницьку міську раду, яка у свою чергу фінансує і контролює діяльність цього комунального підприємства, а також зобов`язана контролювати виконання місцевого бюджету, зокрема законність та ефективність використання Комунальним підприємством «Хмільниккомунсервіс» коштів місцевого бюджету за договорами про закупівлю товарів, Хмільницька міська рада уповноважена вживати заходи щодо захисту інтересів територіальної громади, в тому числі представницького характеру, а тому є належним позивачем у цій справі. Станом на день подання позову, вказаний компетентний орган впродовж тривалого часу не вжив відповідних заходів щодо захисту інтересів держави у зв`язку із закінченням перебігу строку давності. Отже, враховуючи викладене, вбачаються підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із позовом у зв`язку з доведеною бездіяльністю вказаного компетентного органу та необхідністю невідкладного захисту інтересів держави в даному випадку.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши присутніх учасників процесу, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановленому законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Стаття 53 Господарського процесуального Кодексу України (далі - ГПК України) передбачає право прокурора звертатися до господарського суду з позовною заявою в інтересах держави. Прокурор, звертаючись до суду, у позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Конституційний суд України у рішенні від 08.04.1999 у справі №3-рн/99 зазначив, що із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовують в позовній заяві необхідність їх захисту та зазначають орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Виходячи зі змісту ч.1 ст.8 Конституції України охоронюваний законом інтерес перебуває під захистом не тільки закону, а й об`єктивного права в цілому, що панує у суспільстві, зокрема, справедливості, оскільки інтерес у вузькому розумінні зумовлюється загальним змістом такого права та є його складовою.

Як зазначено Конституційним Судом України в рішенні №18-рп/2004 від 01.12.2004, види і зміст охоронюваних законом інтересів, що перебувають у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" як правило не визначаються у статтях закону, а тому фактично є правоохоронюваними.

Для розуміння поняття "охоронюваний законом інтерес" важливо врахувати й те, що конфлікт інтересів притаманний не тільки правовим і не правовим інтересам, а й конгломерату власне законних, охоронюваних законом і правом інтересів.

Поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних та колективних потреб, які не суперечать Конституції та законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

Статтею 1, ч.2 ст.5 Конституції України встановлено, що Україна є суверенною і незалежною, демократичною, соціальною, правовою державою. Носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні є народ. Народ здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи N 806/1000/11).

У справах за позовами прокурорів, заявлених в інтересах держави в особі уповноважених органів, позивачами є відповідні уповноважені органи, а прокурор у таких справах здійснює представництво їх інтересів в суді. Статус позивача прокурор набуває лише у випадках, коли звертається з позовом в інтересах держави у разі відсутності уповноваженого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду (постанова ВСУ від 21.02.18 у справі №553/3280/16-а).

Прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.

«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Відповідно до п.2 ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Статтею 143 Конституції України передбачено, що органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності, затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання, затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання, встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону, утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, установи, організації.

Згідно з частиною першою статті 61 Закону України «Про місцеве самоврядування» органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої цієї ж статті самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону.

Відповідно до підпункту 2 пункту «а» частини першої статті 27 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів міських, селищних та сільських рад належать повноваження щодо забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку відповідної території, ефективного використання природних, трудових і фінансових ресурсів.

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що закупівля UА-2023-02-16-014420-а здійснена за рахунок коштів міського бюджету, саме на Хмільницьку міську раду покладаються функції внутрішнього контролю за повнотою надходжень і витрачанням бюджетних коштів, в тому числі при проведенні публічних закупівель.

Відповідно до Статуту Комунального підприємства "Хмільниккомунсервіс" дане комунальне підприємство засноване на комунальній власності Хмільницької міської територіальної громади, його засновником є Хмільницька міська рада.

Комунальне підприємство "Хмільниккомунсервіс", яке здійснює процедуру закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок бюджетних коштів на підставі Закону, є стороною оспорюваних угод.

Отже, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, є Хмільницька міська рада і саме на користь Хмільницької міської ради, як головного розпорядника бюджетних коштів, підлягають стягненню кошти за неналежне виконання умов Договору.

Крім того, за результатами проведеного моніторингу, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 29.01.2024 №UA-2023-02-16-014420-a (далі - Висновок), в якому установлено порушення вимог підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом №922, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 в редакції чинній на час здійснення закупівлі (далі -Особливості) - порушення внесення змін до істотних умов договору, що призвело до втрати активів Комунального підприємства "Хмільниккомунсервіс", а саме втрати, пов`язані з безпідставним підвищенням ціни на плитки, що в свою чергу нанесло комунальному підприємству матеріальної шкоди (збитків) на суму 266 230,00 грн.

Пункти 8, 10 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачає право органів Держаудитслужби порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Відповідно до п. 7 Положення про Державну аудиторську службу України Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Наказом Держаудитслужби України від 02.06.2016 №23 затверджено Положення про Північний офіс Держаудитслужби, згідно з яким Північний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Вінницькій, Житомирській, Черкаській, Чернігівській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальних одиниць за їх місцезнаходженням відповідно. Повноваження Північного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом, кореспондуються із Положенням про Державну аудиторську службу України.

Північний офіс Держаудитслужби реалізує свої повноваження через утворені структурні підрозділи. У Вінницькій області таким підрозділом є Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області.

Тому Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області також підлягає визнанню особою, уповноваженою на звернення до суду з такою позовною заявою.

В порушення вказаних вимог законодавства, Хмільницькою міською радою не забезпечено належного виконання функцій щодо ефективного використання коштів місцевого бюджету та допущено пасивність у захисті порушених інтересів територіальної громади, яка полягає у невжитті заходів щодо повернення зайво сплачених коштів.

Хмільницькою окружною прокуратурою повідомлено Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області та Хмільницьку міську раду про встановлені порушення бюджетного законодавства та Закону України «Про публічні закупівлі» під час укладення Комунальним підприємством "Хмільниккомунсервіс" та Фізичною особою-підприємцем Сулімою Г.В. додаткової угоди № 3 до договору № 13/03/23 від 09.03.2023 та зазначено про необхідність вжиття необхідних заходів (лист №56-3785вих-22 від 13.12.2024 та лист №556-3786вих-24 від 13.12.2024).

На вищезазначений лист, Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області листом від 20.12.2024 №260205-17/3792-2024 повідомило окружну прокуратуру про те, що Управлінням заходи щодо визнання додаткової угоди №3 до договору №13/03/23 від 09.03.2023 не вживались.

Факт бездіяльності Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області та Могилів-Подільської міської ради є підставою для звернення прокурора з відповідним позовом на захист інтересів держави. Жодним законодавчим актом прокурора не зобов`язано в позовній заяві зазначати причини бездіяльності позивача (позивачів).

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 04.04.2019 у справі № 924/349/18, від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18 та Постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 згідно з якими прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Неефективне та нераціональне використання бюджетних коштів підриває засади бюджетного процесу, призводить до порушення економічних інтересів держави, необхідність захисту яких покладено на органи прокуратури (ч. 3 ст. 131-1 Конституції України).

У разі встановлення порушення вимог законодавства та факту бездіяльності органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах, у прокурора виникає не лише право, а й обов`язок захистити такі інтереси, що у даному випадку і зроблено шляхом звернення до суду з позовом.

З огляду на викладене, на переконання суду звернення прокурора до суду в даному випадку є забезпеченням захисту порушених інтересів держави та здійснено в порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Надаючи правову кваліфікацію доказам, які надані сторонами та викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог суд виходить з наступного.

Частиною 1 ст.175 Господарського кодексу України (чинного на момент укладення правочину) майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

За приписами ст.185 Господарського кодексу України (чинного на момент укладення правочину) до укладення господарських договорів на біржах, оптових ярмарках, публічних торгах застосовуються загальні правила укладення договорів на основі вільного волевиявлення, з урахуванням нормативно-правових актів, якими регулюється діяльність відповідних бірж, ярмарків та публічних торгів.

У цій справі сторони уклали договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Положеннями статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Вказаний Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону).

За загальним правилом договір визнається недійсним з моменту його укладення (ч.1 ст.236 Цивільного кодексу України). Тому до спірних правовідносин щодо підстав недійсності додаткових угод до договору застосовується та редакція Закону, яка була чинною на момент укладення таких угод.

Згідно з підпунктом 2 пункту 19 Особливстей, істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпункту 13 пункту 13) Особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.

Пунктом 16.2. розділу 16 «Інші умови» Договору визначено, що: «Істотні умови Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами у повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Покупця (Сторони можуть внести зміни до Договору у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Покупця, у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару тощо. В такому випадку сума Договору зменшується в залежності від зміни таких обсягів);

2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення. У разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару, Постачальник письмово звертається до Замовника щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни такого товару на ринку підтверджується довідкою/ми або листом/ми (завіреними копіями цих довідки/ок або листа/ів) відповідних органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни такого товару на ринку. До розрахунку ціни за одиницю товару приймається ціна щодо розміру ціни на товар на момент укладання Договору (з урахуванням внесених раніше змін до Договору про закупівлю) та на момент звернення до вказаних органів, установ, організацій, що підтверджує коливання (зміни) цін на ринку такого товару, що є предметом закупівлі за цим Договором;

3) покращення якості предмета закупівлі за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в Договорі про закупівлю. Сторони можуть внести з міни до договору у разі покращення якості предмета закупівлі за умови, що така зміна не призведе до зміни предмета закупівлі та відповідає тендерній документації в частині в частині встановлення вимог та функціональних характеристик до предмета закупівлі і є покращенням його якості. Підтвердженнями можуть бути документи технічного характеру з відповідними висновками, наданими уповноваженими органами, що свідчать про покращення якості, яке не впливає на функціональні характеристики предмета закупівлі;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання товару на ринку. Сторони можуть внести зміни до Договору у разі узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт та послуг (вибрати необхідне));

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку з зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Рlatts, АRGUS, регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в Договорі, у разі встановлення в Договорі порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме дія договору про закупівлю може бути продовжена на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, укладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку. Ці зміни можуть бути внесені до закінчення терміну дії договору про закупівлю. 20% будуть відраховуватись від початкової суми укладеного договору про закупівлю на момент укладення договору про закупівлю згідно з ціною переможця процедури закупівлі.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником за яким є суб`єкт, визначений у частині першій статті 2 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.

У абзаці 2 ч.3 ст.6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Отже, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме за п.2 ч.5 наведеної норми - у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку.

Таким чином, відповідач повинен довести належними доказами наявність підстав для внесення змін до договору в частині збільшення ціни товару та для застосування п.2 ч.5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та п. 19 Особливостей.

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 924/1240/18 з подібних правовідносин вказав, що у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (п. 8.10 постанови).

Станом на момент підписання договору сторони погодили всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог ч.3 ст.180 Господарського кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі".

Судом встановлено, що між Покупцем та Фізичною особою-підприємцем Сулімою Г.В. до Договору укладено Додаткову угоду №3, якою внесено зміни до істотних умов Договору в частині збільшення ціни за одиницю товару на підставі підпункту 2 пункту 19 Особливостей від 13.12.2023.

Додатковою угодою від 13.12.2023 внесено зміни до Договору, змінено суму Договору, яка затверджена в розмірі 4888522,50 грн та збільшено ціну плитки «Старе місто» (сірий колір) висота 60 мм, вага 141кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл, водопоглинання не більше 6% до 349,00 грн у зв`язку з тим, що ціна одиниці товару збільшилася пропорційно коливанню цін на ринку.

Разом з тим зазначеною додатковою угодою змінено ціну не лише на плитку «Старе місто» (сірий колір) висота 60 мм, вага 141кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл, водопоглинання не більше 6%), а й всієї плитки за наступною вартістю:

- плитки «Квадрат» (червоний колір) розміри: 200 мм х 200 мм, висота 60 мм, вага 141 кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл водопоглинання не більше 6% - до 378,00 грн;

- плитки «Квадрат» (білий колір) розміри: 200 мм х 200 мм, висота 60 мм, вага 141 кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл водопоглинання не більше 6% - до 430,00 грн;

- плитки «Квадрат» (жовтий колір) розміри: 200 мм х 200 мм, висота 60 мм, вага 141 кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл водопоглинання не більше 6% - до 415,00 грн;

- плитки «Квадрат» (сірий колір) розміри: 200 мм х 200 мм, висота 60 мм, вага 141 кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл водопоглинання не більше 6% - до 349,00 грн;

- плитки «Старе місто" (червоний колір) висота 60 мм, вага 141 кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл водопоглинання не більше 6% - до 378,00 грн.

Підставою для внесення змін до істотних умов договору, відповідно до додаткової угоди №3 від 13.12.2023 до Договору є лист Фізичної особи-підприємця Суліми Г.В. №2 від 06.11.2023 та наданий нею експертний висновок Вінницької торгово-промислової палати №В-324 від 19.09.2023, в якому зазначено середню оптово-ринкову вартість на території України без ПДВ, за 1 кв.м. станом на 25 лютого 2023 року та 18 вересня 2023 року, плитки тротуарної «Старе місто» вібропресованої товщиною 60 мм, сірої.

Вказаний експертний висновок Вінницької торгово-промислової палати не може слугувати підтвердженням коливання ціни на ринку під час укладання додаткової угоди від 13.12.2023, оскільки не містить даних про коливання ціни на плитку в період з 18.09.2023 по 13.12.2023, а містять лише інформацію щодо середньої оптово-ринкової вартості на території України без ПДВ за 1 квадратний метр станом на 25.02.2023 та 18.09.2023 плитки тротуарної «Старе місто» вібропресованої товщиною 60 мм, а відтак не може використовуватись як підстава для укладання додаткової угоди від 13.12.2023.

З огляду на зазначене, відповідач1 без наявності документального підтвердження коливання ціни товару на ринку додатковими угодами від 13.12.2023 вніс зміни до істотних умов Договору, чим порушив вимоги підпункту 2 пункту 19 Особливостей та пункту 16.2. розділу 16 «Інші умови» Договору.

Таким чином, необхідність внесення зазначених змін ціни не можна вважати обґрунтованою та такою, що підтверджена документально.

Суд також зазначає, що укладення додаткової угоди до договору щодо зміни ціни на товар за відсутності підстав для цього, визначених Законом, тим самим спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було отримано під час підписання договору.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 12.02.2020 у справі № 913/166/19.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма (ч.4 ст.36 Закону "Про публічні закупівлі") застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 04.08.2021 у справі № 912/994/20 з подібних правовідносин виклав правову позицію про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого "каскадного" укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця (п. 57 постанови).

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що при укладенні між відповідачами додаткової угоди від 13.12.2023 до договору № 13/03/2023 від 09.03.2023, сторони не дотримали вимог підпункту 2 пункту 19 Особливостей, пункту 16.2. розділу 16 «Інші умови» Договору та п.2 ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки безпідставно змінили істотні умови договору, при укладенні додаткової угоди сторонами договору належним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено коливання ціни плитки тротуарної в період виконання умов договору. Сторонами договору не підтверджено належними доказами коливання ціни плитки і під час розгляду цієї справи.

Відповідно до ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України, визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів.

За приписами ч.1 ст.203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

У той же час, ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього кодексу.

Враховуючи те, що додаткова угода від 13.12.2023 до договору № 13/03/23 від 09.03.2023 укладені з порушенням вимог підпункту 2 пункту 19 Особливостей, пункту 16.2. розділу 16 «Інші умови» Договору та п.2 ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі", суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання вказаної додаткової угоди недійсною на підставі ч. 1 ст. 203, ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України.

(Висновок про визнання додаткових угод недійсними, щодо необґрунтованого збільшення ціни в період виконання умов договору про публічні закупівлі, викладено в постанові Великої Палати Верховного суду від 24 січня 2024 року у справі № 922/2321/22).

Що стосується позовної вимоги в частині стягнення з відповідача надмірно сплачених за Договором № 13/03/23 від 09.03.2023 грошових коштів у розмірі 266 230,00 грн, внаслідок укладення додаткової угоди до договору, суд керується наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.

Недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини (ст. 217 Цивільного кодексу України).

Судом встановлено, що Специфікацією (Додатком 1) до Договору №13/03/23 від 09.03.2023 сторони погодили ціну на одиницю товару плитки, зокрема плитки «Старе місто» (сірий колір) висота 60 мм, вага 141кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл, водопоглинання не більше 6% - 281,50 грн без ПДВ.

Додатковою угодою № 3 від 13.12.2023 внесено зміни до Договору та збільшено ціну за одиницю товару до 349,00 грн, а саме плитки «Старе місто» (сірий колір) висота 60 мм, вага 141кг/м2, стиранність не більше 0,7 г/см2 клас бетону В30, морозостійкість F200 цикл, водопоглинання не більше 6%.

На підставі видаткових накладних та платіжних інструкцій прокурором здійснено розрахунок надмірно сплаченої відповідачу суми за договором №13/03/23 від 09.03.2023 за період з березня 2023 року по грудень 2023 року, внаслідок зміни цін на підставі додаткової угоди №3 від 13.12.2023, що була визнана судом недійсною, відповідно до якого відповідачем2 надмірно сплачено бюджетних коштів на користь відповідача1 в розмірі 266 630,00 грн.

Проте факт поставки товару підтверджується лише видатковими накладними від 22.12.2023 №136 та №137, наявними у матеріалах справи, у кількості 1170 м2 на загальну суму 408330,00 грн плитки тротуарної «Старе місто» вібропресованої товщиною 60 мм, сірої.

Платіжні інструкції, які також бралися до уваги при здійсненні розрахунку прокурором, містять відомості за оплату поставленого товару, яка здійснювалась ще до укладання додаткової угоди від 13.12.2023, а тому суд їх до уваги не бере.

На підставі платіжних інструкцій від 21.12.2023 неможливо здійснити розрахунок з огляду на відсутність інформації про кількість одиниць поставленого товару.

Як вже було встановлено судом, відповідачем2 від відповідача1 фактично отримано плитку в кількості 1170 м2, загальною вартістю 408330,00 грн.

Суд, здійснивши перерахунок заявлених до стягнення безпідставно сплачених коштів на підставі видаткових накладних, які виступають належними доказами у справі, та зазначає, що 78975,00 грн є безпідставно сплаченими коштами за додатковою угодою №3 від 13.12.2023 до Договору №13/03/23 від 09.03.2023, тому вимога прокурора про стягнення з відповідача 266230,00 грн, підлягає частковому задоволенню у розмірі визначеному судом.

Відповідно до статті 55 Конституції України, статей 15,16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з положеннями ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 ГПК України).

За таких обставин позов прокурора є таким, що підлягає частковому задоволенню.

При винесенні даного рішення суд врахував висновки, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Серявін та інші проти України". Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Також Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України"). При цьому суд зазначає, що інші доводи сторін жодним чином не спростовують викладених судом підстав для часткового задоволення позову та зменшення пені за порушення терміну виконання робіт.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати пов`язані із сплатою судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 232, 233, 236-238, 240-242, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ :

1 Позов задовольнити частково.

2. Визнати недійсною додаткову угоду від 13.12.2023 до договору про закупівлю №13/03/23 від 09.03.2023, укладену між Комунальним підприємством "Хмільниккомунсервіс" та Фізичною особою-підприємцем Сулімою Галиною Василівною.

3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Суліми Галини Василівни. ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Хмільницької міської ради (вул. Столярчука, буд. 10, м. Хмільник, Хмільницький р-н, Вінницька обл., 22000, ) безпідставно надмірно сплачених коштів в сумі 78975,00 грн.

4. Відмовити у задоволенні позову в частині стягнення з відповідача1 187255,00 грн безпідставно сплачених коштів.

5. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Суліми Галини Василівни ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Вінницької обласної прокуратури (вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, Вінницький р-н, Вінницька обл., 21050, ) витрати зі сплати судового збору в сумі 4212,45 грн.

6. Судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2809,00 грн - залишити за прокурором.

7. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

8. Примірники рішення вручити присутнім в судовому засіданні учасникам процесу, решті - направити засобами електронного зв`язку.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення (ч.1 ст.256 ГПК України).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано (ч.1 ст.241 ГПК України).

Апеляційна скарга подається у порядку, визначеному ст. 256, 257 ГПК України.

Повне рішення складено 07 квітня 2025 р.

Суддя Ігор МАСЛІЙ

віддрук. прим.:

1 - до справи