ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

02.04.2025м. ДніпроСправа № 904/1509/25

За заявою Керівника Криворізької південної окружної прокуратури (код ЄДРПОУ/Умовний код: ) про забезпечення позову у справі

за позовом Керівника Криворізької південної окружної прокуратури (код ЄДРПОУ/Умовний код: ) в інтересах держави в особі позивача Криворізької міської ради ()

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» () третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ БІЗНЕС ГРУП» (), третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "МІРАДОК ТРЕЙД" ()

про зобов`язання вчинення дій та скасування державної реєстрації права власності щодо об`єкту нерухомого (реєстраційний номер 10) та земельної ділянки (кадастровий номер :05:103:0061)

без виклику учасників (без повідомлення сторін)

Суддя Скриннікова Н.С.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» в якому просить:

1. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» () усунути перешкоди територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради () у праві користування та розпорядження земельною ділянкою, розташованої за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а, загальною площею 0,003 га, кадастровий номер :05:103:0061, та повернути земельну ділянку, шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва: будівлі, площею 30 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10).

2. Скасувати державну реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» () на об`єкт нерухомого майна (нежитлову будівлю), площею 30 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 10.

3. Стягнути з відповідача у справі на користь Дніпропетровської обласної Документ сформований в системі «Електронний суд» 31.03.2025 30 прокуратури (реквізити отримувача: 49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA0000291 в ДКСУ в м. Київ, , код класифікації видатків бюджету 2800) сплачений судовий збір.

Одночасно з позовом подано заяву про забезпечення позову, в якій прокурор просить суд:

- накласти арешт на нерухоме майно, належне відповідачу ТОВ «АС-ТРЕЙД КР» (), а саме торговельний павільйон площею 30,0 кв. м, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а (реєстраційний номер 10);

- заборонити ТОВ «АС-ТРЕЙД КР» () та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо об`єкту нерухомого майна - торговельний павільйон площею 30,0 кв. м, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а (реєстраційний номер 10).

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.03.2025 матеріали позовної заяви та заяву про забезпечення позову передано на розгляд судді Скриннікової Н.С.

Вказана заява обґрунтована тим, що однією із позовних вимог прокурора є вимога про усунення перешкод територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради () у праві користування та розпорядження земельною ділянкою, розташованої за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а, загальною площею 0,003 га, кадастровий номер :05:103:0061, та повернення земельної ділянки, шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва: будівлі, площею 30 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10), а також скасування державної реєстрації права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» () на об`єкт нерухомого майна (нежитлову будівлю), площею 30 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 10.

Прокурор також зазначив, що 22.05.2013 рішенням Криворізької міської ради №2004 ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ», (на даний час має назву ТОВ "Мірадок Трейд") затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки з кадастровим номером :05:103:0061 під розміщення тимчасової споруди торгівельного павільйону продовольчих товарів, на яку поширюється право сервітуту за адресою м. Кривий Ріг, по вул. Подлєпи біля будинку 18.

28.10.2013 між Криворізькою міською радою та ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ» укладено договір особистого сервітуту №б/н, згідно з яким ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ» надано частину земельної ділянки житлової та громадської забудови з кадастровим номером :05:103:0061 площею 0,003 га, щодо якої встановлено особистий сервітут, для розміщення тимчасової споруди розташованої за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи біля будинку 18.

Строк дії договору сервітуту до 27.10.2014. Даних про його поновлення не виявлено. Жодних підстав для будівництва нерухомого майна на земельній ділянці з кадастровим номером :05:103:0061 площею 0,003 га за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи біля будинку 18, що належить на праві комунальної власності територіальній громаді м. Кривого Рогу, договором особистого сервітуту від 28.10.2013 №б/н не передбачено.

Однак, 23.07.2014 державним реєстратором Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області Молчановим С.О. здійснено державну реєстрацію права власності за ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ» на об`єкт будівля магазину продовольчих та непродовольчих товарів, площею 30 кв.м., розташована за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, буд. 18а, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10).

Підставою для проведення реєстраційних дій вказано свідоцтва серії та номер: САЕ №994589 виданого 24.07.2014 Реєстраційною службою Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області.

Тобто, реєстрація 26.06.2014 вказаної будівлі магазину продовольчих та непродовольчих товарів, площею 30 кв.м., розташована за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, буд. 18а, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10), відбулась на земельній ділянці комунальної власності, що не була відведена для цієї мети.

Однак не дивлячись на самочинний характер даного об`єкту, ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ» продовжило володіти самочинно збудованим майном та вчиняти щодо нього правочини. Так, відповідно до договору купівлі-продажу будівлі від 29.07.2014, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кірієнко І.М. та зареєстрованого в реєстрі за №708, ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ» передало спірну будівлю у власність ТОВ «ПРЕМІУМ БІЗНЕС ГРУП» (), яке в свою чергу передало спірний об`єкт нерухомості на підставі акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ «АС-ТРЕЙД КР» від 20.05.2015.

Відповідно до п.1.3 договору купівлі-продажу будівлі від 29.07.2014, спірний об`єкт розміщений на земельній ділянці загальною площею 0,003 га кадастровий номер :05:103:0061, яка надана ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ» на підставі особистого строкового сервітуту №б/н, укладеного між Криворізькою міською радою та ТОВ «НОВИЙ РІТЕЙЛ» 28.10.2013 року, реєстраційний номер 10.

Прокурор зазначив, що дані щодо укладеного між ТОВ «АС-ТРЕЙД КР» та Криворізькою міською радою договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :05:103:0061, площею 0,003 га, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на теперішній час відсутні. Тобто, відповідач - ТОВ «АС-ТРЕЙД КР» використовує спірну земельну ділянку без належно оформлених прав.

Крім того, за даними з ЄДЕССБ дозвільні документи на будівництво та введення в експлуатацію вказаного нерухомого майна відсутні.

Отже земельна ділянка :05:103:0061 площею 0,003 га за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а не надавалась під капітальне будівництво товариству «НОВИЙ РІТЕЙЛ» та іншим особам, дозволи на будівництво не видавались та не реєструвались, зазначений об`єкт нерухомого майна в експлуатацію не приймалось.

Відомостями (номер інформаційної довідки 419855259 від 27.03.2025) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно підтверджується, що за Товариством з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД». здійснено державну реєстрацію права приватної власності на об`єкт нерухомого майна на (нежитлову будівлю), площею 30 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10.

Відомостями (номер інформаційної довідки 420144400 від 28.03.2025) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно підтверджується, що земельна ділянка площею 0,003 га, кадастровий номер :05:103:0061 належить територіальній громаді в особі Криворізької міської ради.

Відтак запропоновані прокурором заходи забезпечення позову гарантовано унеможливлять проведення будь-яких дій на час перебування справи в господарському суді та забезпечить існування предмету спору до набрання законної сили рішенням суду.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

За даними Постанови Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18 у випадку звернення особи до суду з позовними вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню. В такому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Суд встановив, що забезпечення позову у спосіб, про який просить прокурор, унаочнює погодження з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 09.06.2023 у справі №37з-23 можливість відповідача в будь-який момент відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін (вказана правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2023 у справі №905/448/22).

Разом з тим, обраний прокурором вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки обтяжене майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Згідно з частиною 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Дослідивши заяву позивача про забезпечення позову, суд, з урахуванням обставин справи, дійшов висновку про її задоволення з наступних підстав.

Частиною першою статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з частиною першою статті 11 Господарського процесуального кодексу України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Відповідно до статті 136 Господарського кодексу України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості, адекватності та співмірності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Крім того має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

Під час вирішення питання про забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Суд зазначає, що обрання належного й такого, що відповідає предмету спору, заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співмірності виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.

Оскільки предметом позову є усунення перешкод у користуванні зайнятою земельною ділянкою та скасування державної реєстрації, тобто позовні вимоги немайнового характеру, то в цьому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (наведену правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18, постановах Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 915/1912/19, від 11.02.2021 у справі № 915/1185/20).

Суд зазначає, що обрання належного й такого, що відповідає предмету спору, заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співмірності виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд зобов`язаний здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів і дослідити подані в обґрунтування заяви докази та встановити наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 у справі № 914/2072/20.

Слід зазначити, що законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з заявою про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет достатності, належності, допустимості та достовірності.

Заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Суд звертає увагу, що відчуження у будь-який спосіб майна призведе до зміни власника, а тому у випадку задоволення позову позивач не отримає бажаного результату у разі зміни власника, оскільки буде змушений знову звертатися до суду за захистом своїх порушених прав до нового власника майна.

Відповідно припущення того, що у випадку відчуження майна позивач не захистить свої права в межах одного судового провадження є обґрунтованим. Суд враховує численні зміни власників та низку проведених державних реєстрацій права на нерухоме майно, у зв`язку з чим обґрунтованими є аргументи позивача про можливість проведення чергової перереєстрації прав на майно.

У випадку відчуження майна та проведення чергових реєстраційних дій, позивач змушений буде звертатися з новим позовом про визнання недійсними таких записів та звертати свої вимоги про знесення вже до нового власника. Така ситуація є недопустимою. Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18 звернула увагу, що при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Відповідно суд констатує, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження майна та заборони реєстраційних дій позивач не зможе захистити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Вжиття наведених заходів забезпечення позову щодо заборони відчуження майна та заборону вчинення реєстраційних дій щодо цього майна спрямоване виключно на збереження існуючого становища до прийняття рішення у цій справі та на ефективний захист порушених прав та інтересів заявника у випадку задоволення поданого позову.

За приписами частин 6, 8 статті 140 Господарського процесуального кодексу України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 144 Господарського процесуального кодексу України ухвала господарського суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову негайно надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також, залежно від виду вжитих заходів, направляється судом для негайного виконання державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів. Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Так, предметом позову є усунення перешкод у праві користування та розпорядження земельною ділянкою, повернення земельної ділянки, шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва та скасування державної реєстрації права приватної власності.

На час звернення заявника із заявою про забезпечення позову власником нерухомого майна є Товариство з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР», отже наявні достатні підстави вважати, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову, виконання рішення, постановленого за позовом прокурора, може бути унеможливлено, оскільки володілець вказаного спірного нерухомого майна має реальні можливості здійснити його відчуження.

Заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Суд звертає увагу, що відчуження у будь-який спосіб майна призведе до зміни власника, а тому позивач буде змушений знову звертатися до суду за захистом своїх порушених прав до нового власника майна.

Відповідно припущення того, що у випадку відчуження майна позивач не захистить свої права в межах одного судового провадження є обґрунтованим. Суд враховує численні зміни власників та низку проведених державних реєстрацій права на нерухоме майно, у зв`язку з чим обґрунтованими є аргументи позивача про можливість проведення чергової перереєстрації прав на майно.

У випадку відчуження майна та проведення чергових реєстраційних дій, позивач (прокурор) змушений буде звертатися з новим позовом про визнання недійсними таких записів та звертати свої вимоги про знесення вже до нового власника. Така ситуація є недопустимою. Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.08.2018 у справі №910/1040/18 звернула увагу, що при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Відповідно суд констатує, що у випадку відчуження майна та невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони відчуження майна та заборони реєстраційних дій позивач не зможе захистити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

За вказаних обставин, виходячи з розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, господарський суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для забезпечення.

При цьому, з огляду на предмет спору, господарський суд зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити ефективний захист прав позивача. Натомість, даний вид забезпечення позову не завдасть збитків відповідачеві та не порушить його прав, оскільки заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Відповідно до частини 1 та частини 4 статті 141 Господарського процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

Отже, з наведеного вбачається, що зустрічне забезпечення є гарантією відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Заразом суд не вбачає підстав задля застосовування зустрічного забезпечення з огляду на те, що відповідні заходи не призведуть до негативних наслідків для відповідача чи інших осіб, та спрямовані на те, щоб не допустити перехід права власності до третіх осіб, що унеможливить виконання рішення у даній справі та призведе до необхідності звернення до суду з іншими позовами, більше того, такі заходи носять тимчасовий характер, що є адекватною мірою та балансом інтересів сторін у такій ситуації.

Аналогічні позиції щодо такого питання викладені у постановах Верховного Суду у справі №916/870/18 від 15.01.2019 та № 916/73/19 від 27.06.2019.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає заявлені прокурором заходи забезпечення позову обґрунтованими, адекватними та співмірними із позовними вимогами та такими, що забезпечують збалансованість інтересів сторін.

Таким чином, заява про вжиття забезпечення позову підлягає задоволенню в повному обсязі.

При цьому, заходи забезпечення позову не впливатимуть на господарську діяльність товариства та не будуть мати своїм наслідком порушення закріплених в положеннях ст. 1 Першого протоколу Конвенції прав мирного володіння своїм майном.

Вжиття саме таких заходів є адекватним змісту порушеного права власності територіальної громади на землю, на відновлення якого поданий позов у даній справі, та, за умови його задоволення, не створить труднощів при виконанні рішення суду.

При цьому, заходи забезпечення позову не впливатимуть на господарську діяльність товариства та не будуть мати своїм наслідком порушення закріплених в положеннях ст. 1 Першого протоколу Конвенції прав мирного володіння своїм майном.

Вжиття саме таких заходів є адекватним змісту порушеного права власності територіальної громади на землю, на відновлення якого поданий позов у даній справі, та, за умови його задоволення, не створить труднощів при виконанні рішення суду.

Керуючись статтями 2, 13, 74, 136-140, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Забезпечити позов повністю.

Накласти арешт на нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» () торговельний павільйон площею 30,0 кв. м, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а (реєстраційний номер 10).

Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» () та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо об`єкту нерухомого майна - торговельний павільйон площею 30,0 кв. м, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 18а (реєстраційний номер 10).

Стягувач: Криворізька південна окружна прокуратура (код ЄДРПОУ/Умовний код: , Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Свято-Миколаївська, 27, індекс 50000) в інтересах держави в особі Криворізької міської ради (адреса Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна,1 індекс 50101, код ).

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю «АС-ТРЕЙД КР» (адреса Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, проспект Металургів, будинок 42 А, приміщення 1, індекс 50027, код ).

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, набирає законної сили з дати її прийняття та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому Закону України "Про виконавче провадження".

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить три роки - до 03.04.2028.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню незалежно від пред`явлення до примусового виконання.

Ухвала набирає законної сили 02.04.2025.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.С. Скриннікова