УХВАЛА

31 березня 2025 року

м. Київ

cправа № 907/310/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Волковицької Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Енівлад»

на рішення Господарського суду Закарпатської області від 11.09.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 19.12.2024 у справі

за позовом заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави

до 1) Ужгородської міської ради,

2) Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради,

3) Товариства з обмеженою відповідальністю «Енівлад»

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування реєстрації права власності та зобов`язання повернути майно,

В С Т А Н О В И В:

10.03.2025 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Енівлад» на рішення Господарського суду Закарпатської області від 11.09.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 19.12.2024 у справі № 907/310/24.

Подана касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Енівлад» не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з положеннями пункту 2 частини другої статті четвертої Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 установлено у розмірі 3 028,00 грн.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Оскаржуваною постановою апеляційного суду залишено в силі рішення господарського суду першої інстанції про задоволення поданого у 2024 році позову з вимогами немайнового та майнового характеру, а саме:

- визнати незаконним та скасувати рішення Ужгородської міської ради № 632 від 18.05.2017 «Про доповнення до рішення ІІ сесії міської ради VII скликання 21 квітня 2016 року № 178»;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, що підлягають приватизації шляхом викупу № 757 від 21.06.2017, укладений між Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради та ТОВ «Енівлад»;

- скасувати рішення № 40734825 від 23.02.2021 про державну реєстрацію права власності за ТОВ «Енівлад» на нежитлову будівлю літерою А площею 292,3 м2, розташовану за адресою м. Ужгород, вул. Руська, 38;

- зобов`язати ТОВ «Енівлад» повернути територіальній громаді міста Ужгорода в особі Ужгородської міської ради нежитлову будівлю літерою А площею 292,3 м2, розташовану за адресою м. Ужгород, вул. Руська, 38, за актом приймання передачі.

Пунктом 2 частини першої статті 163 ГПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Отже, судовий збір з позовної заяви про витребування майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

З процесуальних документів у справі убачається, що вартість майна, що було викуплено за спірним договором становила 511 590,00 грн.

Відтак, за звернення з касаційною скаргою на рішення судів попередніх інстанцій з вимогою про їх скасування та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позову скаржник повинен сплатити судовий збір у розмірі 200 % від ставки, яка підлягала сплаті за звернення з позовом у сумі 16 757,85 грн (3028,00 х 3 + 511 590,00 грн х 1,5 %).

В порушення зазначених вимог, до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі 33 515,70 грн (16 757,85 грн х 200 %) у встановленому порядку.

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги скаржнику слід надати докази сплати судового збору у розмірі 33 515,70 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) ; код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»); призначення платежу: *; 101; __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд) (назва суду, де розглядається справа).

Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги до Верховного Суду розміщено на офіційному веб-сайті Верховного Суду.

Відповідно до положень частин першої статті 288 ГПК України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови Західного апеляційного господарського суду від 19.12.2024 складено 31.12.2024, тому відповідно до частини першої статті 288 ГПК України останнім днем звернення з касаційною скаргою було 20.01.2025.

Відповідно до частини другої статті 288 ГПК України скаржник має право на поновлення пропущеного строку оскарження, заявивши відповідне клопотання з наданням доказу вручення йому судового рішення в порядку, передбаченому процесуальним законом, або з інших поважних причин на підставі частини третьої вказаної норми.

Касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Енівлад» надіслана поштою 27.01.2025 з порушенням встановленого вищевказаною нормою ГПК України строку, проте містить посилання заявника на те, що повний текст постанови апеляційного суду отримано в електронному кабінеті 07.01.2025, при цьому відповідного клопотання про поновлення строку касаційного оскарження відповідно до частини другої статті 288 ГПК України не викладено.

За змістом частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до положень частини третьої статті 292 ГПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

За змістом частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Енівлад» підлягає залишенню без руху на підставі частин другої та третьої статті 292 ГПК України, із наданням скаржникові строку для усунення зазначених недоліків, шляхом надання суду заяви про поновлення строку касаційного оскарження та доказу сплати судового збору у розмірі 33515,70 грн у передбаченому порядку.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Енівлад» на рішення Господарського суду Закарпатської області від 11.09.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 19.12.2024 у справі № 907/310/24 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржникові.

2. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Енівлад», що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, буде відмовлено у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України або касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н. О. Волковицька