УХВАЛА

м. Київ

07.04.2025Справа № 911/602/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Мандриченка О.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" про забезпечення позову, без виклику представників учасників процесу, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" звернулось з позовом до Господарського суду Київської області, в якому просить визнати такою, що не підлягає виконанню, банківську гарантію № 725/24-ГВ від 06.03.2024, видану АТ "Банк інвестицій та заощаджень".

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем встановленого порядку пред`явлення банківської гарантії № 725/24-ГВ від 06.03.2024 до виконання та сплати гаранту гарантійної суми.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 19.02.2025 вирішено позовну заяву б/н від 14.02.2025 (вх. № 4852 від 17.02.2025) Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" до Акціонерного товариства "Укрзалізниця" в особі філії "Центр забезпечення виробництва" про визнання банківської гарантії такою, що не підлягає виконанню, та додані до неї матеріали - передати за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

19.03.2025 матеріали справи № 911/602/25 надійшли на адресу Господарського суду міста Києва, а згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.03.2025 справу було передано на розгляд судді Мандриченка О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.03.2025 було вирішено відкласти вирішення питання про прийняття до розгляду позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" до Акціонерного товариства "Укрзалізниця" в особі філії "Центр забезпечення виробництва" про визнання банківської гарантії такою, що не підлягає виконанню, до повернення із Господарського суду Київської області матеріалів справи № 911/602/25, оформлених відповідно до вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814, а також Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженої рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 № 25.

02.04.2025 матеріали справи № 911/602/25 повернулися на адресу Господарського суду міста Києва.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить суд здійснити забезпечення позову шляхом заборони вчиняти третій особі на стороні відповідача АТ "Банк Інвестицій та Заощаджень" здійснювати будь-які оплати та вчиняти буд-які інші дії (в тому числі списання коштів з рахунку покриття гарантії) на виконання банківської гарантії №725/24-ГВ від 06.03.2024.

Господарський суд міста Києва, розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова група "ТНП" про забезпечення позову, дійшов висновку, що така заява підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

За змістом частини сьомої статті 140 Господарського процесуального кодексу України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 139 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Як передбачено частинами першою, другою статті 139 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.

Суд зазначає, що заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" про забезпечення позову, яка заявлена у позовній заяві, підписана електронним цифровим підписом та подана до Господарського суду Київської області через систему "Електронний суд" Кузьменком Євгенієм Анатолійовичем.

Разом з тим, на підтвердження повноважень Кузьменка Є.А. діяти від імені заявника (позивача) до суду було надано лише довіреність у порядку передоручення від 17.10.2024, сформована в системі "Електронний суд".

Відповідно до частини третьої статті 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Одночасно частиною першою, другою статті 58 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

З огляду на складність предмету даного спору та обсяг заявлених позовних вимог, встановлено, що справа № 911/602/25 не є малозначною, а тому відсутні підстави для представництва позивача фізичною особою згідно положень частини другої статті 58 Господарського процесуального кодексу України.

Частиною першою, четвертою, восьмою статті 60 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі, він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Суд зазначає, що жодного іншого документу на підтвердження повноважень Кузьменка Євгенія Анатолійовича як представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком", у відповідності до положень статей 56-60 Господарського процесуального кодексу України, разом із позовною заявою, та, відповідно, заявою про забезпечення позову, до суду надано не було (доказів наявності повноважень діяти в порядку самопредставництва юридичної особи, або як адвоката).

Суд зазначає, що у випадку наявності у Кузьменка Є.А. статусу адвоката такими документами можуть бути свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю або посвідчення адвоката України, у відповідності до положень статей 6, 12 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", проте такі документи до суду не надавались.

З огляду на все вищевикладене суд зазначає, що позивачем не було надано до суду належних доказів на підтвердження наявності повноважень у Кузьменка Є.А. на представництво інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком", у тому числі щодо права на подання до суду заяви про забезпечення позову від імені позивача.

Крім того, щодо наданої довіреності у порядку передоручення від 17.10.2024, на підставі якої Кузьменко Є.А. звернувся до Господарського суд Київської області (та, відповідно, Господарського суду міста Києва), суд зазначає наступне.

Вказана довіреність у порядку передоручення від 17.10.2024 є сформована в системі "Електронний суд" та видана від імені Харченка Василя Васильовича (керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком").

Так, відповідно до пунктів 30-34 розділу ІІІ Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), затвердженого рішенням Вищої Ради Правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021, користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Довіреність в електронній формі, підписана кваліфікованим електронним підписом довірителя, надає можливість повіреному виконувати визначений довірителем перелік дій засобами Електронного суду. Повірений, якому довірителем видана довіреність в електронній формі із правом передоручення, може надати таку довіреність іншому користувачу на вчинення дій в інтересах довірителя (передоручення).

Від імені юридичної особи видавати довіреності в електронній формі мають право особи, зазначені у відомостях Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо такої юридичної особи у графі "Прізвище, ім`я, по батькові, дати обрання (призначення) осіб, що обираються (призначаються) до органу управління такої юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або такі, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори та дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи". Від імені іноземної юридичної особи електронні довіреності видаватися не можуть.

Довіреність в електронній формі, що підтверджує повноваження представника, та електронні документи, на підставі яких відбувалось передоручення прав первинного довірителя (за їх наявності), автоматично додаються до документів, відправлених представником засобами Електронного суду.

При цьому, суд зауважує, що довіреність у порядку передоручення від 17.10.2024 у розумінні Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" вважається електронним документом.

Разом з тим, суд також зауважує, що згідно частини першої, другої статті 245 Цивільного кодексу України форма довіреності повинна відповідати формі, в якій відповідно до закону має вчинятися правочин. Довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті.

Довіреність, яка видана Харченком В.В. в порядку передоручення на ім`я Кузьменка Є.А. щодо представництва інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком", не посвідчена нотаріально та не входить до переліку довіреностей, що прирівнюються до нотаріально посвідчених.

Також суд зазначає, що до позовної заяви не додано доказів, які підтверджують, що надана довіреність від 17.10.2024 була створена та підписана з використанням кваліфікованого електронного підпису Харченка В.В.

Таким чином, суд також зазначає, що надана довіреність від 17.10.2024 не є належним документом на підтвердження повноважень Кузьменка Є.А. як представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" в суді.

Суд також враховує, що статтею 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Так, частиною другою статті 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником, а згідно частини четвертої вказаної статті суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Таким чином, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для повернення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" про забезпечення позову на підставі частини сьомої статті 139 та частини четвертої 170 Господарського процесуального кодексу України, оскільки заяву подано особою, яка не надала до суду належних доказів на підтвердження повноважень діяти від імені та в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком".

Водночас суд звертає увагу заявника на те, що повернення даної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду після усунення недоліків.

Керуючись статтями 139, 140, 170, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Будком" (09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Шептицького, буд. 43) про забезпечення позову повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Мандриченко