ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" березня 2025 р. Справа№ 910/11202/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Буравльова С.І.

суддів: Андрієнка В.В.

Шапрана В.В.

секретар

судового засідання Рибчич А.В.

за участю

представників:

від позивача - Гутник А.Ж.

від відповідача - Чайка Л.Й.

розглянувши апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

на рішення Господарського суду м. Києва від 20.12.2024 р.

у справі № 910/11202/24 (суддя - Лиськов М.О.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Служба Безпеки-Прайд"

про стягнення 272700,00 грн,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2024 року Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" звернулося до Господарського суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Служба Безпеки-Прайд" про стягнення збитків у розмірі 272700,00 грн за договором про надання послуг з охорони від 27.07.2022 р.

Вимоги позивача обґрунтовані тим, що відповідач в порушення умов укладеного договору свої зобов`язання щодо охорони об`єктів належним чином не виконав, внаслідок чого відбулося розкрадання об`єкту, що завдало збитків позивачу у вигляді майнової шкоди у розмірі 272700,00 грн.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 19.09.2024 р. відкрито провадження у справі № 910/11202/24, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

Рішенням Господарського суду м. Києва від 20.12.2024 р. у справі № 910/11202/24 відмовлено у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк".

Не погодившись з рішенням, Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" подало апеляційну скаргу (безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду), у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права.

В апеляційній скарзі позивач вказує на те, що укладаючи з відповідачем договір, він сподівався на те, що наслідком його виконання буде забезпечення унеможливлення несанкціонованого проникнення на об`єкт осіб, в тому числі і тих, хто всупереч вимогам пропускного режиму проникає на об`єкт з метою вчинення незаконних дій, зокрема, крадіжки, псування майна чи його фізичного знищення.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 09.01.2025 р. апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" у справі № 910/11202/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Шапран В.В., Андрієнко В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2025 р. апеляційну скаргу у справі № 910/11202/24 залишено без руху на підставі ч. 2 ст. 260 ГПК України та надано заявникові строк на усунення недоліків апеляційної скарги не більше десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.02.2025 р. відкрито апеляційне провадження у справі № 910/11202/24, вирішено здійснювати її розгляд без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання) на підставі ч. 10 ст. 270 ГПК України, а також встановлено іншим учасникам справи строк для подання відзивів на апеляційну скаргу впродовж 15 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

До суду 05.02.2025 р. від представника Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" надійшло клопотання, у якому останній зазначає про те, що спірні правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачем, мають досить важливе значення та вимагають повного та всебічного встановлення обставин справи, а тому відповідач просить здійснювати розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін для надання усних пояснень по суті спору.

До суду 07.02.2025 р. представником Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" подано клопотання, у якому позивач просить залучити Фонд гарантування вкладів фізичних осіб у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

Клопотання позивача обґрунтоване тим, що Фонд гарантування вкладів фізичних осіб є стороною договору про надання послуг з охорони від 27.07.2022 р., тому доцільним є з`ясувати його правову позицію щодо спору, який розглядається.

Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів дійшла висновку про відмову в його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 216 ГПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду з`ясовує питання про склад учасників судового процесу. У разі встановлення, що рішення господарського суду першої інстанції може вплинути на права та обов`язки особи, яка не брала участі у справі, залучає таку особу до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Вбачається, що Фонд гарантування вкладів фізичних осіб зазначений тільки в преамбулі договору про надання послуг з охорони від 27.07.2022 р., однак вказаним договором не визначені ні права, ні обов`язки Фонду як сторони даного договору, а тому рішення у цій справі не впливає на права та обов`язки Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.02.2025 р. розгляд апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" призначено до розгляду у судовому засіданні з викликом сторін на 18.03.2025 р.

У судовому засіданні 18.03.2025 р. представники сторін надали усні пояснення по суті апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія встановила наступне.

28.09.2011 р. між Публічним акціонерним товариством "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" та Приватним акціонерним товариством "АВК" (далі - позичальник) укладено кредитний договір про відкриття кредитної лінії № 20-2577/2-1 (далі - кредитний договір).

З метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між Публічним акціонерним товариством "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (далі - заставодержатель) та Публічним акціонерним товариством "Кондитерська фабрика "АВК" м. Дніпро" (далі - заставодавець) укладено договори іпотеки та застави, зокрема:

1. Іпотечний договір № 20-2589/3-1 від 28.09.2011 р., посвідчений Явдюк Н.А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за реєстровим № 1083 (з урахуванням змін від 03.09.2012 р.), відповідно до умов якого позивачу передано в іпотеку будівлі і споруди, що знаходяться за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Журналістів, буд. 11.

2. Договір застави № 20-2582/3-1 від 28.09.2011 р. (з урахуванням змін від 25.07.2012 р., від 03.09.2012 р., від 26.12.2013 р.), відповідно до умов якого позивачу передано у заставу основні засоби (виробниче обладнання) у кількості 1274 одиниць.

3. Договір застави № 20-0593/3-1 від 24.04.2015 р., відповідно до умов якого позивачу передано у заставу основні засоби (виробниче обладнання) у кількості 528 одиниць.

У зв`язку із невиконанням позичальником зобов`язань за кредитним договором про відкриття кредитної лінії № 20-2577/2-1 від 28.09.2011 р. Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" звернулось до Господарського суду Донецької області із позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, в тому числі шляхом звернення стягнення на предмети застави і іпотеки.

Рішенням Господарського суду Донецької області від 13.12.2016 р. у справі № 905/2864/15 в стягнуто з Приватного акціонерного товариства "АВК" на користь Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" заборгованість за кредитним договором про відкриття кредитної лінії № 20-2577/2-1 від 28.09.2011 р. у розмірі ,28 грн.

04.03.2019 р. на виконання вказаного рішення Господарським судом Донецької області видано наказ.

11.11.2021 р. на примусове виконання наказу Господарського суду Донецької області у справі № 905/2864/15 від 04.03.2019 р. приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньовим М.О. відкрито виконавче провадження № 67479847.

За результатами проведених виконавчих дій 16.11.2021 р. приватним виконавцем здійснено опис та арешт нерухомого майна - будівель і споруд, що знаходяться за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Журналістів, буд. 11.

Оскільки в об`єктах нерухомого майна, описаних та арештованих у виконавчому провадженні № 67479847, знаходиться виробниче обладнання, яке є предметом застави відповідно до договорів застави, позивачем з метою забезпечення його схоронності укладено договір на їх охорону.

В подальшому 13.11.2023 р. приватним виконавцем в результаті вчинення виконавчих дій здійснено опис та арешт частини рухомого майна Публічного акціонерного товариства "Кондитерська фабрика "АВК" м. Дніпро", а саме: обладнання у кількості 989 одиниць, що було у використанні (далі - обладнання), яке знаходиться у об`єкті охорони.

Так, 27.07.2022 р. між Публічним акціонерним товариством "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (далі - замовник), Фондом гарантування вкладів фізичних осіб та Товариством з обмеженою відповідальністю "Служба Безпеки-Прайд" (далі - виконавець) укладено договір про надання послуг з охорони (далі - договір).

Відповідно до п. 1.1 договору виконавець зобов`язався надавати послуги з фізичної охорони (далі - послуги) об`єктів нежитлових приміщень загальною площею 47 775, 9 кв.м, що розташовані за адресами: м. Дніпро, вул. Журналістів, буд. 11, та м. Дніпро, вулиця Журналістів, буд. 7-В, виробничого обладнання основних засобів 1802 одиниці, транспортних засобів 17 одиниць та іншого рухомого майна, яке знаходиться на вказаних об`єктах, та передані в заставу банку в забезпечення виконання зобов`язань (далі - об`єкти охорони) з метою організації надійного збереження матеріальних цінностей, що знаходяться у приміщеннях об`єкту, недопущення несанкціонованого проникнення на об`єкт сторонніх осіб, вчинення крадіжок чи розбійного нападу та незаконного силового захоплення приміщень чи пошкодження об`єкту або цінностей, що в ньому знаходяться, а замовник зобов`язується оплатити вартість послуг з охорони виконавцю відповідно до умов цього договору.

Згідно з п. 2.1 договору виконавець починає надавати послуги з дня його підписання.

Як передбачено п. 1.2 договору, охорона об`єкта здійснюється з безпосереднім оглядом всіх елементів об`єкта охорони. Відповідно до дислокації, яка є невід`ємною частиною договору, охорона нежитлових приміщень загальною площею 47775, 9 кв.м, що розташовані за адресами: м. Дніпро, вул. Журналістів, буд. 11, та м. Дніпро, вул. Журналістів, буд. 7-В, виробничого обладнання основних засобів 1802 одиниці, транспортних засобів 17 одиниць та іншого рухомого майна, яке знаходиться на вказаних об`єктах, та передані в заставу банку в забезпечення виконання зобов`язань здійснюється в режимі із понеділка по п`ятницю та у вихідні і святкові дні з 00:00 год до 24:00 год двома цілодобовими постами охорони по 3 охоронця на кожному.

У відповідності до п. 2.3 договору на території об`єкту охорони встановлюється внутрішньо об`єктовий режим, який передбачає введення пропускного режиму на об`єкті охорони.

Цей договір укладається строком до кінця ліквідації Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" (п. 10.1 договору).

Також, між Публічним акціонерним товариством "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк", Фондом гарантування вкладів фізичних осіб та Товариством з обмеженою відповідальністю "Служба Безпеки-Прайд" було підписано та скріплено печатками підприємств додатки до договору, а саме: додаток № 1 дислокація; додаток № 2 - акт приймання-передачі об`єкта під охорону; додаток № 3 - інструкція з організації та здійснення пропускного та внутрішньо об`єктового режимів на об`єкті.

Відповідно до акту приймання-передачі об`єкта під охорону (додаток № 2 до договору) Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" передало, а Товариство з обмеженою відповідальністю "Служба Безпеки-Прайд" прийняло обов`язки з організації надійного збереження матеріальних цінностей, що знаходяться на/в об`єкті охорони, що визначений в договорі, а також недопущення несанкціонованого проникнення на об`єкт охорони сторонніх осіб, вчинення крадіжок чи розбійного нападу та незаконного силового захоплення приміщень чи пошкодження об`єкту охорони, або цінностей, що в ньому знаходяться, та сам об`єкт охорони.

Згідно з Інструкцією з організації та здійснення пропускного та внутрішньо об`єктового режимів на об`єкті, яка є невід`ємною частиною договору, виконавець організовує про пропускний режим на об`єкті охорони, який передбачає допуск на об`єкт за наявності та пред`явлені службової перепустки, довіреності чи письмових дозволів. Запровадження такого заходу як пропускний режим на об`єкт мало на меті не просто здійснення спостереження за об`єктом, а забезпечити схоронність об`єкту і майна, яке на ньому знаходиться.

Спір у справі виник у зв`язку з тим, що внаслідок неналежного виконання відповідачем обов`язку із охорони об`єкту, на думку позивача, відбулося розкрадання на об`єкті, що завдало збитків останньому у вигляді майнової шкоди у розмірі 272700,00 грн.

За змістом ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Як передбачено ч. 1 ст. 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона - виконавець, зобов`язується за завданням другої сторони - замовника, надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 903 ЦК України).

Статтею 905 ЦК України визначено, що строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог законодавства, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Як передбачено ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України "Про охоронну діяльність" у договорах про надання послуг з охорони майна та фізичних осіб відповідно до положень Цивільного кодексу України визначаються умови відшкодування суб`єктом охоронної діяльності шкоди, заподіяної через неналежне виконання ним своїх зобов`язань.

Як передбачено ч. ч. 1 - 3 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з ч. 1 ст. 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Оскільки відшкодування збитків є однією з форм цивільно-правової відповідальності, то для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення в діях особи, як-то протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками; вина особи, яка заподіяла збитки. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення відповідальність не настає.

При цьому, протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності).

Під збитками розуміють матеріальну шкоду, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності та полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

При вирішенні спорів про відшкодування шкоди необхідно виходити з того, що шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду, і самою шкодою.

Обов`язок доведення таких складових правопорушення як протиправність поведінки, причинно-наслідкового зв`язку протиправної поведінки та збитків покладається законом на позивача.

Збитки мають реальний характер та у разі, якщо сторона, яка вважає, що її права були порушені та нею понесені збитки, повинна довести як розмір збитків, так і факт їх понесення.

Отже, для правильного вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням збитків, важливе значення має розподіл між сторонами обов`язку доказування, тобто визначення, які юридичні факти повинен довести позивач або відповідач.

Виходячи з цього, позивач повинен довести факт спричинення збитків, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування.

Як було встановлено вище, 27.07.2022 р. між Публічним акціонерним товариством "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк", Фондом гарантування вкладів фізичних осіб та Товариством з обмеженою відповідальністю "Служба Безпеки-Прайд" було укладено договір про назадня послуг з охорони, за умовами якого виконавець зобов`язався надавати послуги з фізичної охорони об`єктів нежитлових приміщень загальною площею 47775, 9 кв.м, що розташовані за адресами: м. Дніпро, вул. Журналістів, буд. 11, та м. Дніпро, вул. Журналістів, буд. 7-В, виробничого обладнання основних засобів 1802 одиниці, транспортних засобів 17 одиниць та іншого рухомого майна, яке знаходиться на вказаних об`єктах, та передані в заставу банку в забезпечення виконання зобов`язань з метою організації надійного збереження матеріальних цінностей, що знаходяться у приміщеннях об`єкту, недопущення несанкціонованого проникнення на об`єкт сторонніх осіб, вчинення крадіжок чи розбійного нападу та незаконного силового захоплення приміщень чи пошкодження об`єкту або цінностей, що в ньому знаходяться, а замовник зобов`язується оплатити вартість послуг з охорони виконавцю відповідно до умов цього договору.

За п. 6.1 договору, у випадку невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України та цього договору. Виконавець приймає на себе відповідальність за прямі фактичні збитки, заподіяні в результаті:

- недбалого і халатного відношення до виконання обов`язків з охорони, що спричинило розкрадання товарно-матеріальних цінностей у період перебування об`єкта під охороною;

- сприяння знищенню, розкраданню товарно-матеріальних цінностей у період перебування об`єкта під охороною;

- знищення або розкрадання засобів і цінностей у результаті незабезпечення належної охорони або внаслідок невиконання охороною встановленого на об`єкті порядку вивозу (виносу) товарно-матеріальних цінностей.

Згідно з п. 6.4 договору до збитків замовника, що підлягають відшкодуванню, відносяться вартість викраденого, знищеного майна замовника, що знаходиться на об`єкті охорони та переданого під охорону за актом.

Як передбачено п. 6.9 договору, виконавець не несе відповідальності за товарно-матеріальні цінності замовника, що знаходяться на об`єкті та не були передані виконавцю під охорону за актом.

Позивач зазначає, що з метою перевірки стану заставного майна, яке описане у виконавчому провадженні з 07.05.2024 р. по 10.05.2024 р. та з 11.06.2024 р. по 14.06.2024 р., представниками позивача та відповідача здійснено перевірку майна, зокрема, обладнання, яке знаходиться в приміщеннях за адресою: м. Дніпро, вул. Журналістів, буд. 11, на предмет його фактичної наявності та комплектації.

Перевіркою було встановлено відсутність 22 одиниць обладнання із переліку, який міститься у постанові приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова М.О. про опис та арешт майна (коштів) боржника від 13.11.2023 р.

Вказаною перевіркою не було встановлено дату нестачі 22 одиниць обладнання.

Крім цього, у матеріалах справи відсутні докази передачі Товариству з обмеженою відповідальністю "Служба Безпеки-Прайд" під охорону 22 одиниць обладнання.

При цьому, правова природа вимоги про відшкодування збитків (майнової шкоди) передбачає доведення позивачем наявності шкоди, протиправної поведінки заподіювача шкоди та причинного зв`язку між такою поведінкою та заподіяною шкодою.

Крім цього, наявні в матеріалах справи докази, а саме: акти надання послуг підписані сторонами без зауважень щодо обсягу та якості наданих послуг з охорони об`єктів, що підтверджують факти прийняття наданих послуг позивачем, останнім не доведено належними та допустимими доказами факт невиконання або неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором та нанесення матеріальних збитків позивачу.

Також в матеріалах справи відсутні належні докази встановлення недбалого чи халатного відношення до виконання обов`язків персоналом охорони відповідача, що спричинили б розкрадання товарно-матеріальних цінностей у період перебування об`єкта під охороною; чи сприяння знищенню, розкраданню товарно-матеріальних цінностей у період перебування об`єкта під охороною; чи знищення або розкрадання засобів і цінностей у результаті незабезпечення належної охорони або внаслідок невиконання охороною встановленого на об`єкті порядку вивозу (виносу) товарно-матеріальних цінностей, порушення пропускного режиму на об`єкті.

Отже відсутні правові підстави для застосування п. 6.1 договору.

У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про викрадення у позивача майна, його псування чи знищення.

До того ж відсутні докази звірки опису майна з даними бухгалтерського обліку та звітності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зведені облікові документи можуть складатися лише для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів.

Враховуючи викладене, а також недоведення позивачем наявності усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки відповідача, причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками й вини саме відповідача, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позову про стягнення з відповідача збитків у розмірі 272700,00 грн.

Доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та відхиляються судовою колегією.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно зі ст. ст. 76, 77, 78 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Статтею 276 ГПК передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Здійснивши перевірку та оцінку всіх належних доказів, наявних у матеріалах справи, колегія суддів дійшла висновку про те, що рішення Господарського суду м. Києва від 20.12.2024 р. у справі № 910/11202/24 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" задоволенню не підлягає.

Відповідно до статті 129 ГПК України та, беручи до уваги фактичні обставини виникнення судового спору, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги необхідно покласти на скаржника.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ГПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як передбачено ч. 3 ст. 287 ГПК України, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 3 даної статті.

Вказана справа є малозначною та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених нормами чинного законодавства.

Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду м. Києва від 20.12.2024 р. у справі № 910/11202/24 залишити без змін.

3. Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Публічне акціонерне товариство "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк".

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 07.04.2025 р.

Головуючий суддя С.І. Буравльов

Судді В.В. Андрієнко

В.В. Шапран