ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 березня 2025 р. м. Рівне Справа № 918/227/25

Господарський суд Рівненської області у складі судді Пашкевич І.О., перевіривши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" (м. Київ, б-р Миколи Міхновського, 8-А, 01103, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ФЕРМА» (33001, Рівненська обл., м. Рівне, вул. Дубенська, будинок 6, )

про стягнення 528 041 грн 64 коп. збитків

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

20 березня 2025 року через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС до Господарського суду Рівненської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" надійшов позов до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ФЕРМА» про стягнення 528 041 грн 64 коп. збитків.

В обґрунтування позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" вказує, що останній уклав із ТОВ «Л-ТРЕЙД ГРУП» (перейменоване у ТОВ «ПРЕМІУМ ФЕРМА») Договір поставки №2019/204 від 01.03.2019, за умовами якого відповідач поставив товар на загальну суму 3 168 249,86 грн, у тому числі 528 041,64 грн ПДВ. Відповідно до вимог Податкового кодексу України, відповідач як постачальник був зобов`язаний скласти та зареєструвати в ЄРПН податкові накладні, що є підставою для формування податкового кредиту позивачем. Однак відповідач не виконав цей обов`язок та не склав податкові накладні на частину поставленого товару і не зареєстрував податкові накладні в ЄРПН. Такі дії відповідача порушують як норми законодавства, так і умови договору, зокрема п. 6.13, що передбачає відповідальність за порушення договірних зобов`язань. У результаті позивач був позбавлений можливості включити суму 528 041,64 грн до податкового кредиту, що спричинило для нього збитки.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник. (ч. 1 ст. 58 ГПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Судом встановлено, що позовна заява підписана представником адвокатом Огіренко Тетяною Володимирівною (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія КС № 9713/10 від 18.02.2021) за довіреністю від 30.01.2025 у порядку передоручення. Додана довіреність сформована в системі «Електронний суд», отже, у цьому випадку належить застосовувати частину восьму статті 60 ГПК України, згідно з якою у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі, він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пунктів 9-11 розділу XI «Підсистема електронного суду» Положення про АСДС, в редакції рішення РСУ №17, шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми електронного доручення, встановленої адміністратором форми (з правом передоручення або без такого права), особа, що зареєструвала електронний кабінет, може уповноважити представника (іншу фізичну особу, що має зареєстрований електронний кабінет) на подання документів від свого імені або від імені довірителя по судовій справі, судовому провадженню або зверненню. Електронні доручення, що підтверджують повноваження підписанта автоматично додаються підсистемою до кожного документу, ним відправленого.

Шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми електронного доручення, встановленої адміністратором форми (з правом передоручення або без такого права), особа, що зареєструвала електронний кабінет в межах отриманих повноважень може надати іншій фізичній особі доступ до документів по судовій справі, судовому провадженню або зверненню. Автор доручення також може його скасувати.

Аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що електронне доручення, яке можливо надати за допомогою підсистеми «Електронний суд», видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд», що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису. Електронне доручення видається лише за умови його підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі «Електронний суд». Надалі таке електронне доручення автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему «Електронний суд», при цьому у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такого електронного доручення, тобто воно формується підсистемою «Електронний суд» самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника.

Особливості подання до суду довіреності для цілей підтвердження повноважень представника у разі звернення до суду в електронній формі встановлені у частині восьмій статті 60 ГПК України та пункті 9 розділу XI Положення про АСДС, зі змісту яких випливає, що учасник справи може уповноважити представника на подання документів від свого імені шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми «Електронний суд» електронного доручення за формою, установленою адміністратором системи, примірник якого додається підсистемою до кожного відправленого (підписаного) представником документу автоматично. Довіреність, видана із дотриманням зазначених правил, як електронний документ не вимагає будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді. При цьому, у випадку звернення до суду через підсистему «Електронний суд» суди мають перевіряти відповідність вчиненої представником дії наданому представнику обсягу повноважень, визначеному в електронному дорученні.

В підтвердження повноважень представника позивача до позовної заяви долучено витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з я кого вбачається, що керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" є Галченко Олексій Олександрович, довіреність у порядку передоручення від 30.01.2025, з якої вбачається, що Галченко Олексій Олександрович уповноважує в порядку передоручення Огіренко Тетяну Володимирівну представляти інтереси Товариства в судах України, в тому числі в апеляційній та касаційних інстанціях з усіма правами, які надано законом стороні (в тому числі подавати позовні заяви) та свідоцтво, видане Огіренко Тетяні Володимирівні про право на заняття адвокатською діяльністю.

З урахуванням викладеного суд виснує, що довіреність видана в порядку передоручення є належним доказом підтвердження повноважень Огіренко Тетяни Володимирівни на представлення інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" незважаючи на те, що довіреність не засвідчена нотаріально відповідно до ст. 245 Цивільного кодексу України, оскільки правила засвідчення копій довіреностей, виданих у паперовій формі, неможливо застосувати до електронних доручень, сформованих учасником справи в підсистемі «Електронний суд». Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21.11.2024 у справі № 910/6947/24.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX, який набрав чинності з 18.10.2023 внесено зміни зокрема до Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436).

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В той же час, при огляді вказаної позовної заяви судом встановлено, що позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Отже, позивач не виконав вимоги п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України, оскільки не зазначив в позовній заяві про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

Окрім того, згідно з п.п. 8, 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити:

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Однак дослідивши позовну заяву та долучені до неї документи судом встановлено, що позивачем не було дотримано означених вимог ГПК України та не вказано у кого знаходяться оригінали документів, копії яких долучено до позовної заяви і не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Таким чином, судом встановлено, що позовну заяву подано до суду без додержання вимог ст. ст. 162, 164, 172 ГПК України.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 234, 235 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРЕМІУМ ФЕРМА» про стягнення 528 041 грн 64 коп. збитків залишити без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "РОЗЕТКА.УА" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- заяви із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача.

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

4. Роз`яснити про право відкликання позовної заяви для виправлення недоліків (п. 3 ч. 5 ст. 174 ГПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання в порядку, встановленому ч. 2 ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя І.О. Пашкевич