УХВАЛА

м. Київ

31.03.2025Справа № 910/10832/24
За позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Грінвіль Парк Київ»

до Приватного акціонерного товариства «АБС-УКР»

та Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінвіль Сервіс»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Касандрович Тетяна Олексіївна

про скасування державної реєстрації права власності та усунення перешкод у користуванні майном

Суддя Васильченко Т.В.

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Грінвіль Парк Київ» (далі - заявник) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «АБС-УКР» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінвіль Сервіс» про:

- скасування державної реєстрації права власності за Приватним акціонерним товариством «АБС-УКР» () приміщень, розташованих за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19, група нежитлових приміщень №350, площею 155.5 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер відомостей про речове право 51453339 (вимога адресується відповідачу - ПАТ «АБС-УКР»);

- усунення співвласникам багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 перешкод у здійсненні ними права користування спільним майном, шляхом виселення Приватного акціонерного товариства «АБС-УКР» з приміщення №350 «приміщення майстерні служби експлуатації будинку», площею 155.5 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 (вимога адресується відповідачу - ПАТ «АБС-УКР»);

- усунення співвласникам багатоквартирного будинку за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 перешкод у здійсненні ними права користування спільним майном, шляхом виселення Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінвіль Сервіс» з приміщення №350 «приміщення майстерні служби експлуатації будинку», площею 155.5 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Пимоненка Миколи, 19 (вимога адресується відповідачу - ТОВ «Грінвіль Сервіс»).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/10832/24, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 призначено у справі №910/10832/24 судову експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, у зв`язку з чим зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

Водночас, судом встановлено, що під час оформлення ухвали Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 у справі №910/10832/24 було допущено описку, а саме помилково у вступній частині не зазначено учасника справи: «третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Касандрович Тетяна Олексіївна».

Окрім того, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 у справі №910/10832/24 було допущено технічну описку у найменуванні відповідача-1, а саме: по тексту ухвали у вступній, мотивувальній та резолютивній частинах зазначено «Товариство з обмеженою відповідальністю «АБС-УКР»» замість «Приватне акціонерне товариство «АБС-УКР»» у відповідних відмінках.

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду. В даному випадку, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущену під час оформлення ухвали Господарського суду міста Києва від 27.03.2025, суд зазначає наступне.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описки не зачіпає суті ухвали Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 у справі №910/10832/24, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне її виправити.

Керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку, допущену в ухвалі Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 у справі №910/10832/24.

2. Вступну частину ухвали Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 у справі №910/10832/24 викласти в наступній редакції та вважати вірною:

«УХВАЛА

м. Київ

27.03.2025Справа №910/10832/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., за участю секретаря судового засідання Шмиги В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи №910/10832/24

За позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Грінвіль Парк Київ»

до Приватного акціонерного товариства «АБС-УКР»

та Товариства з обмеженою відповідальністю «Грінвіль Сервіс»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Касандрович Тетяна Олексіївна

про скасування державної реєстрації права власності та усунення перешкод у користуванні майном"

3. У вступній, мотивувальній та резолютивній частинах ухвали Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 у справі №910/10832/24 замість Товариство з обмеженою відповідальністю «АБС-УКР»» вважати вірним найменування відповідача-1: «Приватне акціонерне товариство «АБС-УКР»» у відповідних відмінках.

4. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва від 27.03.2025 у справі №910/10832/24.

5. Ухвала набирає законної сили 31.03.2025 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

СуддяТ.В. Васильченко