УХВАЛА

м. Київ

24.03.2025Справа № 910/2861/25
Господарський суд міста Києва у складі судді Спичака О.М. розглянувши

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ДОКА Україна Т.О.В.» (проспект Володимира Івасюка, 20А, м. Київ, 04210)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «САН сістемс девелопмент» (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 21)

про зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

10.03.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ДОКА Україна Т.О.В.» до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява із вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «САН сістемс девелопмент» в якій перший просить суд зобов`язати останнього повернути передане в орендне користування майно в кількості 413 одиниць, а саме: Doka піддон для штабелювання 1,55х0,85м в кількості 14 одиниць, Doka стійка для перекриттів Eurex 20 eco 450 в кількості 39 одиниць.

В обґрунтування позовних вимог, позивач стверджує, що ним відповідно до договору №21.17 від 19.03.2021, було передано в орендне користування майно, проте, відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання в частині повернення майна.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

При цьому судом враховано, що у вступній частині позовної заяви міститься інформація стосовно наявності у адвоката позивача електронного кабінету, проте оскільки останньою не зазначено власний РНОКПП, у суду не тільки відсутня можливість перевірити зазначене, а залучити Теренову Олену Вікторівну як представника позивача у справу №910/2861/25 у Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему або її окрему підсистему (модулі), що забезпечує обмін документами.

Аналогічна позиція Верховного Суду викладена в ухвалі від 04.04.2024 у справі №927/1495/23, а також у справі 916/2404/23 в ухвалі від 24.04.2024.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із прохальної частини позовної заяви, позивач заявляє лише одну вимогу немайнового характеру та просить зобов`язати відповідача повернути орендоване майно, з огляду на положення Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору за подання вищезазначеного позову до Господарського суду міста Києва, позивачу слід сплатити 3028,00 грн.

Крім того, Державна судова адміністрація України в листі №6-17517/8 від 14.09.2018 "Про забезпечення заходів контролю за надходженням та поверненням судового збору" вказує про те, що суд при розгляді як позовних заяв, так і заяв на повернення помилково сплачених до бюджету коштів має перевіряти чи є заявник (позивач) платником судового збору відповідно до документів, що підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Такі дії допоможуть знизити ризик ухилення від сплати судового збору в ситуації, коли, наприклад, позивач - юридична особа, проте судовий збір за подання позовної заяви сплачений фізичною особою (бухгалтером чи керівником підприємства). У результаті суд, не звернувши уваги на ці розбіжності, платіжний документ, де платником судового збору вказано іншу особу, і відкриває провадження у справі. Фізична особа, яка сплатила судовий збір може звернутися до суду із заявою про повернення помилково зарахованих до бюджету коштів, оскільки до суду із заявою на подачу позову вона не зверталась.

Для недопущення таких фактів ДСА України просить звернути увагу на необхідність дотримання вимог статті 2 Закону України "Про судовий збір" у частині звернення до суду з підтверджуючими документами щодо сплати судового збору саме платником цього збору.

При перевірці надходження до державного бюджету сплаченого судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією №141 від 21.02.2025 на суму 3028 грн, Господарським судом було отримано підтвердження про зарахування цих коштів при розгляді справи №910/2506/25.

Судом враховано, що позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ДОКА Україна Т.О.В.» у справі №910/2506/25 ухвалою Господарського суду міста Києва залишено без руху, а також те, що за приписами частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи вищезазначене, а також те, у разі повернення позовної заяви, позивач не позбавлений права подати заяву про повернення судового збору в рамках справи 910/2506/25 і у такому випадку суд буде зобов`язаний повернути судовий збір, платіжна інструкція №141 від 21.02.2025 на суму 3028 грн, не може бути належним доказом сплати судового збору в межах розгляду даної справи.

Крім того, за приписами пункту 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог.

Дослідивши прохальну частину позовної заяви, суд зазначає, що позивач заявляє вимогу про зобов`язання відповідача повернути передане йому в орендне користування майно в кількості 413 одиниць, при цьому заявник конкретизує вимоги та зазначає назву та кількість одиниць обладнання, що піддягає поверненню, а саме: Doka піддон для штабелювання 1,55ч0,85м в кількості 14 одиниць; Doka стійка для перекриттів Eurex 20 eco 450 в кількості 39 одиниць, що не узгоджується між собою.

Згідно із ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ДОКА Україна Т.О.В.» залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - не пізніше 5 днів з дня отримання ували.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог статей 162, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, надавши докази надсилання заяви про усунення недоліків позовної заяви (із додатками) відповідачу.

4. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Спичак