ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"26" березня 2025 р. м. Київ Справа № 911/930/25

Суддя Грабець С.Ю., розглянувши матеріали

позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма «Дісна»

до приватного акціонерного товариства "Бориспільський комбінат будівельних матеріалів"

про стягнення заборгованості,

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИЛА:

18 березня 2025 року до Господарського суду Київської області надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма «Дісна» (далі позивач) до приватного акціонерного товариства "Бориспільський комбінат будівельних матеріалів" (далі відповідач) про стягнення заборгованості в сумі 17 478,77 грн.

В обґрунтування заявлених вимог представник позивача послався на порушення відповідачем умов договору про виготовлення та поставку продукції №08/10/21 від 08.10.2021 року.

Ухвалою суду від 21.03.2025 року позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма «Дісна» залишена без руху, на підставі ч. 1 ч. 174 Господарського процесуального кодексу України.

24 березня 2025 року через систему «Електронний суд» до Господарського суду Київської області від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Так, позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма «Дісна» підлягає прийняттю до розгляду судом.

У позовній заяві містилось клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 2 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи: про банкрутство; за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство; у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій); у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції; у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю); у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3 - 8 цієї частини.

Частиною 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Так, враховуючи ціну позову, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, кількість сторін та інших учасників справи, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а відповідачу визначається строк для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч. ч. 3, 5 ст. 12, ч. ч. 3, 5, 7 ст. 46, ч. ч. 5, 9 ст. 165, ст. 166, ст. 167, ч. 1 ст. 176, ст. 178, ст. 180, ч. 1 ст. 191, ст. 192, ст. 234, ст. 247, ч. 1 ст. 250, ч. ч. 1, 2 ст. 251, ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. відкрити провадження у справі та розглядати її в порядку спрощеного позовного провадження;

2. здійснювати розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами;

3. роз`яснити позивачу, що він вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог, а також змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви;

4. роз`яснити позивачу про те, що у разі подання ним заяви про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, зміну предмету або підставу позову, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи;

5. роз`яснити позивачу, що суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову, відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження;

6. роз`яснити відповідачу, що в строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, він має право надіслати суду заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження надіслати суду, відзив на позовну заяву (пред`явити зустрічний позов), а також докази, що підтверджують заперечення проти позову;

7. зобов`язати відповідача, у разі подання ним відзиву на позовну заяву (зустрічного позову), надіслати позивачу копію відзиву (зустрічного позову) та копії доданих документів, докази чого надати суду;

8. попередити відповідача про те, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи;

9. роз`яснити позивачу, що в строк не пізніше семи днів з дня отримання відзиву на позовну заяву, він має право подати відповідь на відзив на позовну заяву, копію якого направити відповідачу, докази чого надати суду;

10. роз`яснити відповідачу, що в строк не пізніше семи днів з дня отримання відповіді на відзив на позовну заяву, він має право подати заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, копії якого направити позивачу, докази чого надати суду;

11. роз`яснити сторонам, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в окремій письмовій заяві;

12. роз`яснити сторонам, що на будь-якій стадії судового процесу сторони можуть укласти мирову угоду, зробивши спільну письмову заяву і повідомити про це суд;

13. повідомити учасників справи, що інформацію по цій справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ko.arbitr.gov.ua/sud5012;

14. направити ухвалу учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 26.03.2025 року.

Суддя С. Грабець