ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"19" березня 2025 р. м. Черкаси справа № 925/674/21(925/1556/24)

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Чевгуза О.В., з секретарем судового засідання Брус Л.П., за участю представників сторін:

від позивача: Іщенко Р.П. за довіреністю,

від відповідача не з`явився,

від третьої особи: розпорядник майна Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп» арбітражна керуюча Коротка А.В.,

та Киришова О.В. за довіреністю Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Черкаської області у місті Черкаси справу

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях

до Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: розпорядник майна арбітражна керуюча Коротка Алла Володимирівна

про стягнення 17 429 761,32 грн

в межах справи № 925/674/21

про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп»,

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Черкаської області розглядається справа за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях до Приватного акціонерного товариства «Черкасирибгосп» (далі ПрАТ «Черкасирибгосп») за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: розпорядника майна арбітражної керуючої Короткої Алли Володимирівни про стягнення неустойки за неповернення майна з оренди в сумі 17 429 761,32 грн.

Сплачений судовий збір позивач просить покласти на відповідача.

Ухвалою від 23.12.2024 Господарський суд Черкаської області прийняв позовну заяву до розгляду в межах справи № 925/674/21 про банкрутство ПрАТ «Черкасирибгосп» та відкрив провадження у справі.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

У призначене судове засідання представник відповідача не з`явився, причини неявки не відомі.

20 лютого 2025 року від третьої особи надійшло клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб.

03 березня 2025 року від позивача надійшла заява про зміну предмета позову.

10 березня 2025 року від відповідача надійшла заява, яка по суті є запереченням, про відмову в прийнятті вказаної заяви позивача про зміну предмета позову.

17 березня 2025 року від представника Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича надійшла заява про вступ останнього у справу як третьої особи.

Також в матеріалах справи є пояснення третьої особи щодо позову, відповідь позивача на пояснення третьої особи щодо позову, відзив відповідача на позовну заяву, відповідь позивача на відзив.

У судовому засіданні, що відбулося 18 березня 2025 року, представник позивача підтримав заяву про зміну предмета позову, у вирішенні клопотань про залучення до участі у справі третіх осіб поклався на розсуд суду; третя особа просила відмовити у прийнятті заяви позивача про зміну предмета позову, підстави викладені у її письмовій заяві, а також надала пояснення щодо поданого нею клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб; представник Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича підтримав та просив задовольнити подану ним заяву про вступ у справу. Суд дослідив докази, заслухав учасників та перейшов до стадії ухвалення рішення.

У судовому засіданні 19 березня 2025 року підписано вступну та резолютивну частини ухвали.

Розглянувши в підготовчому засіданні заяву позивача про зміну предмета позову, у якій заявник просить: 1) прийняти заяву до розгляду; 2) подальший розгляд справи проводити з урахуванням змін, що наведені у заяві; 3) стягнути з ПрАТ «Черкасирибгосп» на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях, з наступним зарахуванням до Державного бюджету України, заборгованість з орендної плати в сумі 392 680,89 грн, 110 114,81 грн пені та 17 429 761,32 грн неустойки за неповернення майна з оренди, суд зазначає, що відповідно до пункту 5 частини третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) одним із принципів господарського судочинства є диспозитивність, суть якого визначена у статті 14 цього Кодексу та полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом ч. 3 ст. 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. При цьому правові підстави позову це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Звертаючись з позовом, позивач просив стягнути з ПрАТ «Черкасирибгосп», з наступним зарахуванням до Державного бюджету України, неустойку за неповернення майна з оренди в сумі 17 429 761,32 грн за період з жовтня 2021 року по листопад 2024 року включно. Вказані вимоги мотивовані тим, що всупереч умовам договору оренди окремого індивідуально визначеного нерухомого майна, що належить до державної власності, від 15.02.2019 № 1933 (далі договір), згідно з яким відповідачу передано в оренду державне нерухоме майно гідротехнічні споруди, які знаходяться в межах Звенигородського та Черкаського районів Черкаської області в кількості 479 інвентарних об`єктів, той не повернув раніше орендоване майно, ухиляється від виконання зобов`язань за договором та продовжує безоплатно використовувати його у своїй господарській діяльності, при цьому завдаючи збитків як Державному бюджету України так і балансоутримувачу. Укладаючи договір його сторони дійшли згоди, що у разі, якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення майна, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування майном за час прострочення (пункт 10.12 договору).

Також, у позовній заяві позивач зазначає, що станом на 22.09.2021 заборгованість відповідача з орендної плати до бюджету становила 3 431 553,84 грн, з них:

1 683 923,54 грн за період з серпня 2019 року по вересень 2020 року (стягнуто рішенням господарського суду від 03.03.2021 у справі № 925/1612/20 та включено за заявою до реєстру вимог кредиторів);

1 354 949,41 грн за період з жовтня 2020 року по травень 2021 року (стягнуто рішенням суду від 11.08.2021 у справі № 925/519/21 та включено за заявою до реєстру вимог кредиторів);

392 680,89 грн за період з червня 2021 по вересень (28 днів) 2021 року (поточна заборгованість відповідача після відкриття провадження у справі про банкрутство).

03 березня 2025 року від позивача надійшла заява про зміну предмета позову. Посилаючись на умови договору, позивач зазначає, що окрім неустойки відповідач має заборгованість з орендної плати та пені за договором, яка виникла після відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ «Черкасирибгосп», добровільно тим не сплачена, не визнана кредиторськими вимогами та не стягнута за рішенням суду. Згідно з абзацом 3 частини восьмої статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства (КУзПБ) до визнання боржника банкрутом спори боржника з кредиторами, які мають поточні вимоги до боржника, вирішуються в межах справи про банкрутство шляхом їх розгляду у позовному провадженні господарським судом.

Суд зазначає, що ці вимоги не заявлялись при поданні позову та мотивуються зокрема невиконанням договору та змістовно підстави позовних вимог не змінилися.

Відповідач вважає заяву позивача про зміну предмета позову новим позовом, оскільки в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога та одночасно в її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які не були визначені позивачем первісно підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами. Має місце одночасна зміна позивачем і предмета, і підстав позову, що суперечить ч. 3 ст. 46 ГПК України. Вважає, що заява до розгляду судом не може бути прийнята.

Так, позовна заява від 17.12.2024 обґрунтована тим, що: 1) між сторонами існували договірні відносини згідно з договором; 2) позивачем надсилалася вимога про розірвання договору; 3) відповідач майно з оренди не повернув; 4) у зв`язку з неповерненням майна позивачем нарахована неустойка. Правовим підставами позову позивач визначив ст. 173, 174, 283 Господарського кодексу України, ст. 525, 526, 530, 599, 610 - 612, 785 Цивільного кодексу України. Отже вказані обставини становлять підставу позову, а позовна вимога про стягнення неустойки його предмет. Натомість заява про зміну предмету позову, в якій позивач просить, окрім суми неустойки, стягнути також заборгованість з орендної плати та пені, обґрунтована іншими підставами, а саме наявністю у ПрАТ «Черкасирибгосп» заборгованості з орендної плати до бюджету у т.ч. 392 680,89 грн, які ухвалою Господарського суду Черкаської області від 10.02.2022 у справі № 925/674/21 відхилені як такі, що заявлені передчасно. Правовими підставами позову у вказаній заяві зазначені ст. 45 КУзПБ та ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна». Відповідач звертає увагу, що позивачем сплачено судовий збір у меншому розмірі та не обґрунтовано чому частину судового збору в сумі 1020,18 грн замість нього сплатила фізична особа.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами (висновки Верховного Суду, наведені у постанові від 20.02.2024 у справі № 922/3960/23).

Дослідивши заяву про зміну предмета позову, суд встановив, що в контексті спірних правовідносинах та позовної заяви, підстави позову збережені, при зверненні до суду з заявою позивачем дотримано вимоги процесуального законодавства, а тому суд приймає заяву до розгляду, предметом судового розгляду у справі є визначені позивачем у заяві позовні вимоги.

Відповідно до частини третьої статті 163 ГПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Аналогічні вимоги закріплені в абзаці 2 частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає, що у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

При зверненні до суду відповідно до платіжної інструкції № 570 від 16.12.2024 позивачем сплачено 209 157,14 грн судового збору, платіжною інструкцією № 24 від 20.02.2025 5013,37 грн, платіжною інструкцією № 0.0..1 від 03.03.2025 1020,18 грн (платник Іщенко Роман Петрович), всього 215 190,68 грн.

Подання позову було здійснено в системі «Електронний суд», у зв`язку з чим на підставі ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» до даного позову застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Щодо прийняття як доказу про сплату судового збору платіжної інструкції із зазначенням платником іншої особи, а не позивача, суд зазначає, що у постанові від 30.09.2020 у справі № 9901/144/20 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що визначальним є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Аналогічна правова позиція викладена також у постановах Верховного Суду від 09.01.2024 у справі № 910/13098/22 та від 22.02.2024 у справі № 910/4274/22.

Щодо клопотання третьої особи та Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича про залучення до участі у справі третіх осіб.

Посилаючись на правові висновки Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладені у п. 55.30, 55.31 у постанові від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19, у постанові від 02.10.2019 у справі № 910/9535/18, від 02.10.2019 у справі № 910/9535/18, у постанові Верховного Суду від 24.09.2020 у справі № 909/548/16, арбітражна керуюча вважає, що фізичні та юридичні особи визнані ухвалами суду, зокрема від 17.06.2021, 11.11.2021, 10.02.2022, 23.11.2021, 07.12.2023, кредиторами у справі № 925/674/21 про банкрутство ПрАТ «Черкасирибгосп» мають особисту заінтересованість в процесі розгляду позову в межах справи про банкрутство. З метою забезпечення конституційних засад гласності та відкритості судового процесу, оскільки учасники основної справи про банкрутство вправі оскаржити судові рішення у справі позовного провадження у разі впливу цього рішення на наповнення конкурсної маси боржника, розподілення її між кредиторами та формування вимог кредиторів, просить залучити Ларіна Миколу Валентиновича, Приватне підприємство «Аран - 2008», Фізичну особу - підприємця Мельника Олександра Григоровича, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , Державне підприємство «Укрриба», Головне управління ДПС у Черкаській області до участі у справі в якості третіх осіб на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Звертаючись із заявою про вступ у справу, Фізична особа - підприємець Мельник О.Г. зазначає, що суд визнав його вимоги у справі про банкрутство та його майнові інтереси як кредитора можуть бути порушені при розподілі майна боржника у випадку задоволення вимог позивача як іншого його кредитора, заявлених на підставі рішення суду в даній справі. Тобто задоволення його вимог напряму залежить від розміру заявлених іншими кредиторами вимог. Вказане зачіпає його інтереси як кредитора на отримання у повному обсязі належних йому грошових коштів в процедурі банкрутства боржника, тому просить залучити його у справу як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, що узгоджується з правовою позицією КГС ВС, викладеною у постанові від 18.01.2022 у справі № 904/4262/17 (904/1260/21).

Справи позовного провадження (що розглядаються в межах справи про банкрутство в порядку статті 7 КУзПБ) мають суб`єктний склад сторін спору, що визначається ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Відповідно до ч. 1, 3, 4, 5, 6 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

Суд дійшов до висновку, що доводи заявників є достатньо обґрунтованими, а клопотання підлягають до задоволення.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 2 ГПК України основними засадами господарського судочинства є розумність строків розгляду справи.

Згідно з положеннями ст. 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ГПК України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Частиною 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до п. 2 та п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим кодексом строку підготовчого провадження у випадку залучення до участі або вступу у справу третьої особи та в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З урахуванням наведеного, беручи до уваги необхідність вирішення питань, визначених частиною другою статті 182 ГПК України, для забезпечення принципу змагальності та реалізації прав сторін на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин справи, приймаючи до уваги сплив строку проведення підготовчого провадження, суд продовжує строк проведення підготовчого провадження та відкладає підготовче засідання.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 197 ГПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Відповідно до частин одинадцятої та дванадцятої статті 197 ГПК України використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

З огляду на зазначене, враховуючи технічну можливість проведення судового засідання у справі в режимі відеоконференції, суд дійшов висновку про задоволення заяви третьої особи про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 5 ст. 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Керуючись ст. 42, 46, 50, 177, 185, 197, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду заяву позивача від 03.03.2025 про зміну предмета позову.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву з урахуванням заяви про зміну предмета позову до 16.04.2025.

Клопотання розпорядника майна арбітражної керуючої Короткої Алли Володимирівни про залучення до участі у справі третіх осіб та заяву Фізичної особи - підприємця Мельника Олександра Григоровича про вступ у справу як третьої особи задовольнити.

Залучити ОСОБА_15 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), Приватне підприємство «Аран-2008» (вул. Гетьмана Сагайдачного, 39, м. Черкаси, 18036, ), Фізичну особу - підприємця Мельника Олександра Григоровича ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ), ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 ), ОСОБА_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_4 , АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_5 , АДРЕСА_4 ), ОСОБА_4 (ідентифікаційний код НОМЕР_6 , АДРЕСА_5 ), ОСОБА_5 (ідентифікаційний код НОМЕР_7 , АДРЕСА_6 ), ОСОБА_6 (ідентифікаційний код НОМЕР_8 , АДРЕСА_7 ), ОСОБА_7 (ідентифікаційний код НОМЕР_9 , АДРЕСА_8 ), ОСОБА_8 (ідентифікаційний код НОМЕР_10 , АДРЕСА_9 ), ОСОБА_9 (ідентифікаційний код НОМЕР_11 , АДРЕСА_10 ), ОСОБА_10 (ідентифікаційний код НОМЕР_12 , АДРЕСА_6 ), ОСОБА_11 (ідентифікаційний код НОМЕР_13 , АДРЕСА_5 ), ОСОБА_12 (ідентифікаційний код НОМЕР_14 , АДРЕСА_11 ), ОСОБА_13 (ідентифікаційний код НОМЕР_15 , АДРЕСА_12 ), ОСОБА_14 (ідентифікаційний код НОМЕР_16 , АДРЕСА_13 ), Державне підприємство «Укрриба» (вул. Тургенєвська, 82-А, м. Київ, 04053, ), Головне управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002, ) до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Продовжити строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.

Підготовче засідання відкласти на 10 годин 30 хвилин 17 квітня 2025 року.

Засідання провести в приміщенні Господарського суду Черкаської області м. Черкаси, бул. Шевченка, 307, зал судових засідань 219, у режимі відеконференції з арбітражною керуючою Короткою А.В. за допомогою системи відеоконференцзв`язку (https://vkz.court.gov.ua), з використанням власних технічних засобів третьої особи, тел. канцелярії 31-21-49.

Позивачу надати докази відправлення копії позовної заяви і доданих до неї документів третім особам.

Встановити третім особам строк для подачі пояснень щодо позову або відзиву з урахуванням вимог ст. 165, 168, 179 ГПК України до 16.04.2025.

Копію ухвали направити сторонам та третім особам в електронній формі в електронні кабінети, зареєстровані в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС; рекомендованим листом з повідомленням ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ПП «Аран-2008».

Викликати у підготовче засідання представників учасників справи, яким мати при собі документи, які підтверджують їх повноваження на представництво сторін та особу (довіреність, паспорт).

Роз`яснити сторонам про їх обов`язок повідомляти суд про причини неявки у підготовче засідання і, що у разі їх неявки наступають наслідки передбачені статтями 183, 202 Господарського процесуального кодексу України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, і не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.03.2025

Суддя О.В. Чевгуз