ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21 березня 2025 року Справа № 903/186/25

Суддя Господарського суду Волинської області Бідюк С.В., розглянувши клопотання Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про відстрочку сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Агролайф корми, с. Давидів, Львівська обл.

про зобов`язання не розголошувати конфіденційну інформацію

за первісним позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Агролайф корми, с. Давидів, Львівська обл.

до відповідача: Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства імені Івана Франка, с. Губин Перший, Волинська обл.

про стягнення 1 895 115,11 грн,

встановила:

19.02.2025 через підсистему "Електронний суд" надійшла позовна заява (сформована 18.02.2025) Товариства з обмеженою відповідальністю Агролайф корми до Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства імені Івана Франка про стягнення 1895115,11 грн, з яких: 1 677 176,08 грн основного боргу, 3542,17 грн 3% річних, 13 254,83 грн інфляційних втрат, 167 717,60 грн штрафу, 33424,43 грн пені та судових витрат по справі. Розгляд справи просить здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Позовна заява обґрунтована неналежним виконанням відповідачем взятих на себе, згідно договору поставки №28/23 від 15.05.2023, зобов`язань з оплати отриманого товару.

Ухвалою суду від 21.02.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 24 березня 2025 року на 11:00 год. Встановлено: відповідачу строк не пізніше ніж протягом 15 календарних днів з дня вручення цієї ухвали подати суду відзив на позов і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову при їх наявності, який відповідатиме приписам статті 165 ГПК України. Одночасно копію відзиву з долученими до нього документами надіслати позивачу, докази відправки надати суду; строк не пізніше ніж протягом 5 календарних днів з дня отримання відповіді на відзив подати суду заперечення на відповідь на відзив з доказами надіслання позивачу; позивачу - строк не пізніше ніж протягом 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов подати відповідь на відзив з доказами надіслання відповідачу.

Відповідач ухвалу суду отримав 21.02.2025.

Строк для подання відзиву по 10.03.2025.

10.03.2025 надійшла зустрічна позовна заява Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка до Товариства з обмеженою відповідальністю Агролайф корми про зобов`язання не розголошувати конфіденційну інформацію, зміст якої визначено п. 12.5 договору. Крім того просить відстрочити сплату судового збору до 31.03.2025 включно.

Ухвалою суд від 11.03.2025 відмовлено у задоволення клопотання Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства імені Івана Франка від 07.03.2025 про відстрочку сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви. Зустрічну позовну заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства імені Івана Франка до Товариства з обмеженою відповідальністю Агролайф корми про зобов`язання не розголошувати конфіденційну інформацію, зміст якої визначено п. 12.5 договору, залишено без руху. Встановлено позивачу за зустрічною позовною заявою строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду впродовж 10-ти календарних днів з дня одержання цієї ухвали доказів про сплати судового збору в сумі 2 422,40 грн.

Зазначену ухвалу суду ПОСП ім. Івана Франка отримало 11.03.2025. Строк для усунення недоліків по 21.03.2025.

20.03.2025 через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання ПОСП ім. Івана Франка про відстрочку сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви до 31.03.2025 включно.

В обґрунтування клопотання щодо відстрочки сплати судового збору, ПОСП ім. Івана Франка зазначає, що підприємство недоотримало урожаю від посіяного зерна в 2023-2024 році та збільшило витратну частину у 2,5 рази більше, ніж планувалося. Вказане зменшило дохідність на вагомий відсоток. Разом з тим, підприємство не звільняло працівників та проводило оплату в раніше зафіксованих/погоджених межах. По максимуму розраховувалися з орендодавцями сільськогосподарських земельних ділянок. Кредити оплачувалися по мірі можливості. Станом на сьогодні виникло боргове навантаження по податковому блоку, кредити банків, зросла кредиторська заборгованість та збільшилась безнадійна кредиторська заборгованість. Покращення фінансового стану підприємства очікується до кінця січня 2025 року (період погашення частини заборгованості перед позивачем за зустрічним позовом боржниками за зобов`язаннями, які виникли у 2024 році).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлені Законом України "Про судовий збір".

Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Статтею 4 вказаного Закону України встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

За умовами частин першої, другої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Суд зауважує, що Законом України "Про судовий збір" суду надано право відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, звільнити заявника від його сплати за наявності відповідних обставин (умов), визначених частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір", перелік яких розширювальному тлумаченню не підлягає.

Відстрочення (розстрочення) або звільнення від сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, при цьому вказане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин.

З системного аналізу змісту статті 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої вказаної статті не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої цієї статті можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених зазначеним пунктом, тобто предметом позову в яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Вказаної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18.

Між тим, суд вбачає, що заявлений ПОСП ім. Івана Франка зустрічний позов у даній справі не спрямований на захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд також зауважує, що позивач за зустрічним позовом не подав жодних доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що "право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети, але в той час, коли договірні держави мають можливість відхилення від дотримання вимог Конвенції щодо цього, остаточне рішення з дотримання вимог Конвенції залишається за судом. Відповідно суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Враховуючи наведені норми та практику Європейського суду з прав людини щодо тлумачення і застосування положень пункту 1 статті 6 Конвенції, суд зазначає, що сплата судового збору за подання зустрічного позову, необхідність якої передбачена положеннями Господарського процесуального кодексу України та Закону України "Про судовий збір", не може вважатися обмеженням доступу до суду.

За таких обставин, оскільки підстави для застосування до клопотання ПОСП ім. Івана Франка приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір" відсутні, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання від 20.03.2025 про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічного позову.

Згідно зі ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Отже, строк для усунення недоліків позовної заяви до десяти днів є строком, що встановлюється судом, відповідно може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Отже, з метою забезпечення права ПОСП ім. Івана Франка на доступ до суду, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, надавши можливість позивачу за зустрічним позовом подати суду докази сплати судового збору в розмірі 2 422,40 грн. по 26.03.2025.

Відповідно до ч. 3. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 162, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

ухвалив:

1. Відмовити у задоволення клопотання Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка від 20.03.2025 про відстрочку сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви.

2. Продовжити Приватно-орендному сільськогосподарському підприємству ім. Івана Франка строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, надавши можливість позивачу за зустрічним позовом подати суду докази сплати судового збору в розмірі в сумі 2422,40 грн. по 26.03.2025.

3. Роз`яснити позивачу за зустрічною позовною заявою, що у випадку не усунення недоліків зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута особі, що звернулася із зустрічною позовною заявою.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала суду підписана 21.03.2025.

Ухвали суду підлягають оскарженню до Північно-західного апеляційного господарського суду відповідно до ст.ст. 255-256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Суддя С. В. Бідюк