ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м. ОдесаСправа № 916/4368/24
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Діброви Г.І.

суддів: Колоколова С.І., Савицького Я.Ф.

секретар судового засідання: Ісмаілова А.Н.

за участю представників учасників справи:

від ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області- не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , с.Рибальче, Херсонської області

на ухвалу Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 року про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, суддя першої інстанції ГрабованЛ.І.,

у справі №916/4368/24

за заявою: ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заяви та ухвали суду першої інстанції.

ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області звернулася до Господарського суду Одеської області із заявою від 19.09.2024 (вх. №4472/24 від 02.10.2024), яка підписана представником ОСОБА_2 , про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.10.2024 року вищевказану заяву залишено без руху.

ОСОБА_1 звернулася із заявою (вх. №37763/24 від 16.10.2024 року), яка підписана представником ОСОБА_2 , про усунення недоліків з додатками.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.10.2024 року прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Заяву призначено до розгляду у підготовчому засіданні місцевого господарського суду на 04 листопада 2024 року о 10:30 год., про що повідомлено учасників справи.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.11.2024 року підготовче засідання суду щодо розгляду заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження про неплатоспроможність відкладено на 13 листопада 2024 року о 14:15 год., про що повідомлено учасників справи.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 року у справі №916/4368/24 заяву ОСОБА_1 від 19.09.2024 р. (вх. №4472/24 від 02.10.2024 року) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без розгляду.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу, узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області із вказаною ухвалою не погодилась, тому звернулась до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 у справі № 916/4368/24 скасувати та направити справу №916/4368/24 до суду першої інстанції для продовження слухання справи.

Апеляційна скарга мотивована тим, що при постановленні оскаржуваної ухвали місцевим господарським судом порушено норми процесуального права та неповністю з`ясовано обставини.

Зокрема, скаржник зазначає, що суд першої інстанції не врахував та проігнорував реальну ситуацію в країні, яку викликало повномасштабне вторгнення російської федерації.

Скаржник зазначає, що суду першої інстанції неодноразово зазначалося і в заяві про відкриття провадження, і в клопотанні про усунення недоліків та також представником боржника наголошувалося в судовому засіданні, що адреса реєстрації місця проживання боржника: АДРЕСА_1 . За даною адресою боржник проживала довгий час, проте на даний момент с. Рибальче Скадовського району Херсонської області окуповане російськими загарбниками, а отже, боржник перебувала в стані загрози життю та здоров`ю особистому та своєї родини, та при першій же можливості скористалася будь-яким шляхом аби виїхати з окупованої території, враховуючи неможливість виїхати на підконтрольну територію, боржник змогла виїхати за кордон. На окупованій території залишилися батьки боржника, з якими у боржника обірвався зв`язок. Дані обставини не залежали від волі боржника, яка втратила свій дім і всі засоби до існування.

Адреса фактичного проживання боржника на момент звернення до суду: квартира АДРЕСА_2 . Боржник знаходиться у Великобританії з 10 липня 2022 року, тобто, 2 роки і 4 місяці. Соціальна підтримка біженцям з України у Великобританії надавалась тільки протягом перших 6 місяців. На даний момент ОСОБА_1 знаходиться у пошуках роботи та працює неофіційно. Поїздка до України буде коштувати боржнику приблизно 1000 доларів, що є для боржника надмірним фінансовим тягарем.

У зв`язку із чим скаржник просить звернути увагу суду на те, що нерозуміння судом першої інстанції даної ситуації при винесенні оскаржуваної ухвали свідчить про формальне, недобросовісне та зневажливе ставлення до боржника, до його ситуації, а отже, на думку скаржника, суд першої інстанції показав відсутність будь якого професіоналізму в здійсненні правосуддя та фактично обмежив ОСОБА_1 доступ до правосуддя із своїх особистих мотивів, які неврегульовані жодною нормою законодавства.

При цьому, скаржник вказує, що норми статті 119 Кодекс України з процедур банкрутства не містять обов`язку боржника брати участь в судовому засіданні особисто, а неявка боржника в підготовче засідання не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі.

Отже, скаржник вважає, що ухвала Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 не відповідає нормам ч. 1 ст. 121 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не містить роз`яснення про наслідки неявки особи, яка викликається, і про обов`язок повідомити суд про причини неявки, а відтак, суд помилково послався на обставини неявки боржника в підготовче засідання, враховуючи, що в судовому засіданні брав участь його представник.

Крім того, вважає, що суд безпідставно залишив без розгляду заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, знівелював інститут представництва та як наслідок виніс незаконну ухвалу, яка підлягає скасуванню.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.12.2024 року у справі №916/4368/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , с.Рибальче, Херсонської області на ухвалу Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 року про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , с. Рибальче, Херсонської області про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність відкрито апеляційне провадження, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 03 березня 2025 було доставлено 04.03.2025 року о 20:50 год. до електронного кабінету підсистеми "Електронний суд" ЄСІТС представника заявника адвоката Железняк Наталії Михайлівни, що підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою суду.

Відповідно до абз. 2 п.5 ч.6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до п. 6 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Частиною 7 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Отже, колегія суддів зазначає, що ухвала Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.12.2024 року та 03.03.2025 року були надіслані ОСОБА_1 у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства, а тому остання була належним чином повідомлена про дату, час та місце судових засідань.

Крім того, ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 26.02.2025 року задоволено клопотання ОСОБА_2 , що дії в інтересах заявника ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні яке призначено на 03.03.2025 року в режимі відеоконференції. Разом з тим, 03.03.2025 року від представника заявника ОСОБА_2 надійшло усне повідомлення про те, що у неї не має можливості приєднатися до слухання справи в режимі відеконференції, оскільки відсутнє світло, а тому просила відкласти розгляд справи на іншу дату.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 03 березня 2025 відкладено розгляд справи №916/4368/24 на 18.03.2025 року о 10:30 год., у зв`язку із тим, що 03.03.2025 року у місті Одеса та Одеській області об 11:44 год. було оголошено сигнал "Повітряна тривога".

ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені належним чином, про що свідчить наявна у матеріалах справи довідка про направлення ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду про відкриття та призначення справи до розгляду до Електронного кабінету представника, про причини неявки в судове засідання не повідомили. Крім того, колегія суддів зазначає, що апеляційним господарським судом публікувалось оголошення на сайті суду про розгляд справи, що підтверджується роздруківкою оголошення на офіційній сторінці Південно-західного апеляційного господарського суду на веб-порталу «Судова Влада».

18.03.2025 року через підсистему «Електорнний суд» до Південно-західного апеляційного господарського суду від представника ОСОБА_3 , який представляє інтереси ОСОБА_1 на підставі ордеру №АР1227570 від 11.03.2025 року, виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу(установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги б/н від 11.03.2025 року надійшла заява, в якій останній просить розгляд справи проводити без участі ОСОБА_1 та його представника. Колегією суддів долучено заяву до матеріалів справи, розглянуто та задоволено.

Одночасно з цим, колегія суддів наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв розумності строку є саме поведінка заявника.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі Осман проти Сполученого королівства та від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. У рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Учасники справи повинні проявляти розумну обачність та цікавитися ходом та результатами розгляду справи за їх участі.

Згідно із нормами ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Оскільки судом апеляційної інстанції створено всі необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, вжито заходи для належного повідомлення заявника про час та місце розгляду справи, враховуючи, що участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторін, явка учасників судового процесу ухвалою суду не визнана обов`язковою, строк розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду є скороченим, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Господарським судом Одеської області та Південно-західним апеляційним господарським судом було встановлено та неоспорено учасниками справи наступні обставини.

Як вбачається з матеріалів господарської справи та вже було зазначено вище за текстом постанови, ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області звернулася до суду першої інстанції із заявою від 19.09.2024 (вх. №4472/24 від 02.10.2024), яка підписана представником ОСОБА_2 , про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

В обґрунтування зазначеної заяви ОСОБА_1 вказує, що боржник протягом 2021-2024 років перебував у кредитних відносинах з банківськими та іншими установами України та укладав правочини, за якими отримував послуги споживчого кредитування у вигляді грошових коштів з метою придбання споживчих товарів, робіт та послуг для задоволення власних потреб.

Проте, внаслідок несприятливої економічної ситуації, що сталась в країні в останні роки, в тому числі, через початок воєнної агресії з боку росії на території України з 24.02.2022 року, у боржника накопичилась певна кількість грошових зобов`язань, які не можуть бути виконані ним з причин недостатності грошового доходу та відсутності майна, яке може бути реалізоване з метою погашення всієї суми заборгованості.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.10.2024 року вищевказану заяву залишено без руху; зобов`язано ОСОБА_1 надати у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі без руху, заяву про усунення недоліків, до якої має бути додано: конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором, підписаний боржником; опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна, підписаний боржником; відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях, підписані боржником; докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у повному розмірі або угоди з обраним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство, укладена у встановленому Кодексом України з процедур банкрутства порядку.

ОСОБА_1 звернулася із заявою (вх. №37763/24 від 16.10.2024), яка підписана представником ОСОБА_2 , про усунення недоліків з додатками.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.10.2024 р. прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Заяву призначено до розгляду у підготовчому засіданні господарського суду на 04 листопада 2024 року о 10:30 год., про що повідомлено учасників справи.

Пунктами 3,4 резолютивної частини вищезазначеної ухвали постановлено: викликати боржника особисто для участі у судовому засіданні та зобов`язати ОСОБА_1 надати оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (для огляду).

У підготовчому засіданні господарським судом постановлено ухвалу у протокольній формі про відкладення розгляду заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження про неплатоспроможність на 06 листопада 2024 року о 16:30 год., про що зазначено у протоколі судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.11.2024 року підготовче засідання суду щодо розгляду заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження про неплатоспроможність відкладено на 13 листопада 2024 року о 14:15 год., про що повідомлено учасників справи.

Разом з тим, п. 2,4 резолютивної частини вказаної ухвали знову постановлено викликати ОСОБА_1 для участі у судовому засіданні та зобов`язано заявника надати суду для огляду в підготовчому засіданні оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 року у справі №916/4368/24 заяву ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області від 19.09.2024 року (вх. №4472/24 від 02.10.2024 року) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції, зокрема, мотивована тим, що на ОСОБА_1 ухвалами суду від 23.10.2024 року та від 07.11.2024 року було покладено обов`язок з`явитися у підготовче засідання. Судом першої інстанції зазначено, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа, який посвідчує його особу (паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо. Відомості про те, що ОСОБА_1 планує повертатись із місця свого перебування найближчим часом не має, що по своїй суті виключає можливість розглядати заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, застосування процедур у справі та можливість виконання керуючим реструктуризацією його повноважень, визначених, зокрема, у ст. 114 Кодексу, у разі відкриття провадження у справі. У підготовчому засіданні суду 13.11.2024 року приймав участь представник боржника адвокат Железняк Наталія Михайлівна, яка повідомила, що боржник не має можливості повернутись до країни.

Отже, суд першої інстанції зазначив, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявника, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи. Заявник не звільняється від покладеного на неї обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства, а тому дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду.

Предметом апеляційного перегляду у справі №916/4368/24 є ухвала Господарського суду Одеської області, якою заява ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишена без розгляду.

Норми права, які регулюють спірні правовідносини, доводи та мотиви відхилення аргументів, викладених скаржником в апеляційній скарзі, за якими суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваній ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

21.10.2019 введено у дію Кодекс України з процедур банкрутства, згідно ч.2 Прикінцевих і Перехідних Положень якого, Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом втратив чинність з цього моменту.

Книга третя Кодексу України з процедур банкрутства містить положення щодо банкрутства юридичних осіб; книга четверта положення щодо відновлення платоспроможності фізичної особи.

Нормою ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця може бути відкрито лише за заявою боржника. Боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: 2) боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; 3) у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними; 4) існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Відповідно до ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства, заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства боржник це юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав. Неплатоспроможність це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом

Частиною 2 статті 6 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що відповідно до цього Кодексу щодо боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника.

Реструктуризація боргів боржника згідно ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства це судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом.

З огляду на системний аналіз норм ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, колегія суддів зазначає, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги ІV, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

Як вбачається з приписів ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства обов`язку додавати копію документів, що посвідчують фізичну особу боржника, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможності не передбачено, на відміну від приписів ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, де законодавець передбачив обов`язок подавати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20 сформулював принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог. При цьому боржник повинен демонструвати ефективне прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживати заходів до задоволення їх вимог.

З моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведеного вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника, щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені Кодексом України з процедур банкрутства обмеження.

Крім того, існують обов`язки боржника зумовлені завданням процедур банкрутства, які потребують особистої участі (при проведенні інвентаризації і виявлення майна, розгляду плану реструктуризації та інше). Без особистої участі самого боржника контроль за діями боржника та керуючого реструктуризацією, виявлення майна боржника, його інвентаризацію, перевірка достовірності даних щодо доходів та майна боржника у випадку знаходження (отримання) за межами країни фактично неможливий. Тобто, фактично проведення процедури неплатоспроможності за відсутності самого боржника не є можливим.

З огляду на викладене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та його можливості брати участь у процедурі, є обов`язковою.

Адже явка боржника направлена перш за все на уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, оскільки суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Слід також відзначити, що право на судовий захист не є абсолютним та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі, допуск арбітражного керуючого до майна такої особи (в тому числі за межами України), з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

У даному випадку під майном слід вважати усі види майнових активів боржника, в тому числі гроші, нерухоме майно, рухоме майно, цінні папери, майнові права тощо.

Без з`ясування особи боржника суд позбавлений можливості відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність.

З огляду на викладене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у цій справі явка боржника у підготовчому засіданні є обов`язковою.

Частиною 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч. 1 ст. 18 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України).

В той же час, учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України).

У свою чергу, Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява №11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21).

Отже, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки.

Позиція про те, що у випадку зобов`язання відповідною ухвалою суду заявника до явки у судове засідання безпосередньо до приміщення суду, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати заяву боржника про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду, а не відмовляти у відкритті на підставі ч. 4 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства, викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.06.2024 по справі №910/12482/23.

Як вбачається з матеріалів справи, на ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області ухвалами суду від 23.10.2024 року та від 07.11.2024 року було покладено обов`язок з`явитися у підготовче засідання. Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа, який посвідчує його особу (паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо. Також, про що було зазначено вище за текстом постанови, суд повинен попередити заявника про законодавчі обмеження в зв`язку з провадженням справи про його неплатоспроможність.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України), а отже, заявник не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Колегія суддів зазначає, що повідомлення ОСОБА_1 про перебування за межами України та необхідність певних грошових коштів для її явки, не можуть прийматися до уваги у даному конкретному випадку, коли неявка заявника до суду перешкоджає розгляду справи про її неплатоспроможність.

Крім того, ОСОБА_1 не надала до суду першої інстанції відомостей про те, що вона планує повертатись із місця свого перебування найближчим часом, що по своїй суті виключало можливість розглядати заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, застосування процедур у справі та можливість виконання керуючим реструктуризацією його повноважень, визначених, зокрема, у ст. 114 Кодексу, у разі відкриття провадження у справі.

Як вірно зазначив апелянт, Кодекс з процедур банкрутства не містить у собі положень, які б регулювали наслідки не вчинення боржником дій, які полягають у невиконанні покладених на нього обов`язків в частині явки у підготовче засідання та (або) не подання витребуваних доказів. Однак у даному випадку застосовуються положення Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 10 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №2-591/11).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З огляду на викладене вище, враховуючи невиконання апелянтом вимог суду першої інстанції щодо обов`язкової особистої явки ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області у підготовче засідання по даній справі, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що нез`явлення заявника у підготовче засідання перешкоджає розгляду її заяви у даній справі та про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду

Інші доводи апеляційної скарги також жодним чином не спростовують висновків, до яких дійшла колегія суддів та не доводять неправильність чи незаконність ухвали, постановленої судом першої інстанції.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Отже, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

За вищенаведених обставин, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду вважає висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду правомірним, та таким, що не підлягає скасуванню.

Згідно ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив його з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду, вважає апеляційну скаргу ОСОБА_1 , с.Рибальче Херсонської області такою, що не потребує задоволення, а ухвалу Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 року про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області про відкриття провадження у справі неплатоспроможність у справі №916/4368/24 такою, що відповідає обставинам справи та вимогам закону і достатніх правових підстав для її скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд судового рішення покладаються на скаржника.

Керуючись ст. 11, 129, п. 4 ч. 1 ст. 226, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області на ухвалу Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 року залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду Одеської області від 13.11.2024 року про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 , с. Рибальче Херсонської області про відкриття провадження у справі неплатоспроможність у справі №916/4368/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена в касаційному порядку в строки, передбачені ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Вступна і резолютивна частина постанови проголошені в судовому засіданні 18.03.2025 року.

Повний текст постанови складено 20 березня 2025 року.

Головуючий суддя Г.І. Діброва
Судді Я.Ф. Савицький
С.І. Колоколов