СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2025 року м. Харків Справа № 922/1259/24

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Сгара Е.В., суддя Гетьман Р.А., суддя Склярук О.І.

при секретарі судового засідання Соляник Н.В.

за участю представників сторін:

від АТ "Кредобанк" - Павленко Сергій Валерійович, довіреність №13789 від 13.12.2024

від боржника Сичов А.Ю. - ордер Серія АХ №1241299 від 20.02.2025

від арбітражного керуючого - Волторніст С.І.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , м.Харків (вх.2717Х)

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 (повний текст складено 05.11.2024) у справі №922/1259/24 (суддя Прохоров С.А.)

за заявою ОСОБА_1 , м.Харків

про неплатоспроможність ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Харківської області із заявою про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24:

-провадження у справі №922/1259/24 про неплатоспроможність ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) закрито;

-припинено дію мораторію на задоволення вимог кредиторів, введеного ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.06.2024 у справі № 922/1259/24;

-припинено повноваження керуючого реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) - арбітражного керуючого Волторніста Сергія Івановича (свідоцтво №1958 від 06.11.2020, РНОКПП НОМЕР_2 ).

Не погодившись із вищевказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, скаржником зазначено наступне:

- після відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржниця займалась активним пошуком джерел погашення заборгованості перед кредиторами, що були визнані судом. Так, 8 жовтня 2024 року ОСОБА_1 розмістила резюме з метою пошуку вакантної посади. Маючи відповідну освіту з реклами, 31.10.2024 боржниця провела співбесіду з роботодавцем ТОВ «Айті Харків Груп» і повідомила про це арбітражного керуючого, який в свою чергу повідомив ці обставини суду та просив відкласти засідання. 13 листопада 2024 року боржницю прийняли на роботу до ТОВ «Айті Харків Груп» на посаду дизайнера реклами;

- боржниця жодного разу не уникала відповідальності перед кредиторами, визнає свої боргові зобов`язання та здійснює всі дії для того щоб знайти джерела погашення заборгованості перед кредиторами. Таким чином, боржниця діяла добросовісно та вчиняла всі дії для пошуку джерел погашення заборгованості перед кредиторами;

- вважає, що суд формально підійшов до вирішення питання щодо закриття провадження у справі на підставі ч.11 ст.126 КУзПБ через незатвердження зборами кредиторів плану реструктуризації в строк 3 місяці, не врахувавши повідомлені суду обставини щодо працевлаштування боржника.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 25.11.2024: апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24 залишено без руху; встановлено апелянту строк впродовж 10 днів з моменту отримання цієї ухвали на усунення встановлених при поданні апеляційної скарги недоліків, а саме надати: докази сплати судового збору у розмірі 2422,40 грн та докази направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї документів Головному управлінню ДПС у Харківській області та Акціонерному товариству Кредобанк відповідно до вимог ст. 259 ГПК України.

У зв`язку із усуненням недоліків апеляційної скарги, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 15.01.2024: відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24; встановлено учасникам справи строк до 30.01.2025 для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв, клопотань, письмових пояснень тощо з доказами їх надсилання іншим учасникам судового процесу; призначено справу до розгляду на 20.02.2025 о 11:45 годині.

На адресу Східного апеляційного господарського суду 03.02.2025 від Акціонерного товариства Кредобанк надійшли письмові пояснення, якими кредитор заперечив проти задоволення апеляційної скарги, вважає оскаржувану ухвалу суду першої інстанції законною та такою, що підлягає залишенню без змін з підстав, викладених у поясненнях.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.02.2025 розгляд справи відкладено на 20 березня 2025 року о 12:00 год.

Представник АТ Кредобанк в судовому засіданні 20.03.2025 заперечив проти задоволення апеляційної скарги, вважає оскаржувану ухвалу суду першої інстанції законною та такою, що підлягає залишенню без змін.

Боржник в судовому засіданні 20.03.2025 наполягав на задоволенні апеляційної скарги, вважає оскаржувану ухвалу суду першої інстанції незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Арбітражний керуючий в судовому засіданні 20.03.2025 наполягав на задоволенні апеляційної скарги, вважає оскаржувану ухвалу суду першої інстанції незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Як вбачається із наявних в матеріалах справи документів, до Господарського суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність в якій вона просить суд: відкрити провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 та призначити арбітражним керуючим у справу Волторніста Сергія Івановича

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.04.2024 було прийнято заяву ОСОБА_1 до розгляду. Підготовче засідання у справі призначено на 06.05.2024.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.06.2024:

- відкрито провадження у справі про неплатоспроможність громадянки України ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ),

- введено мораторій на задоволення вимог кредиторів,

- введено процедуру реструктуризації боргів боржника,

- призначено керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) арбітражного керуючого Волторніста Сергія Івановича (свідоцтво №1958 від 06.11.2020).

На адресу місцевого господарського суду після офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про визнання неплатоспроможним надійшли наступні заяви:

- Акціонерного товариства "Універсал Банк" з грошовими вимогами до боржника ОСОБА_1 в розмірі 37 189,05 грн боргу та 4 844,80 грн судового збору, сплаченого за розгляд заяви, які були розглянуті судом в попередньому засіданні та визнані ухвалою від 09.09.2024,

- ОСОБА_2 з грошовими вимогами до боржника ОСОБА_1 в розмірі 854 666,80 грн боргу, 4 273,34 грн сплаченого судового збору в Жовтневому суді м. Харкова та 4 844,80 грн судового збору, сплаченого за подання заяви з грошовими вимогами, які були розглянуті судом в попередньому засіданні та визнані ухвалою від 09.09.2024,

- Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України з грошовими вимогами до боржника ОСОБА_1 в розмірі 14 194,92 грн заборгованості перед бюджетом та 6 056,00 грн судового збору за подання заяви з грошовими вимогами, які були розглянуті судом в попередньому засіданні та визнані ухвалою від 09.09.2024,

- Акціонерного товариства "Кредобанк" з грошовими вимогами до боржника - ОСОБА_1 в розмірі 577 920,99 грн, які були розглянуті судом в попередньому засіданні та визнані ухвалою від 09.09.2024.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.09.2024, за результатами попереднього засідання зобов`язано керуючого реструктуризацією включити визнані вимоги кредиторів до реєстру вимог кредиторів у відповідності до вимог Кодексу України з процедур банкрутства, а саме:

- вимоги Акціонерного товариства "Універсал Банк" в розмірі 37 189,05 грн боргу та вимоги в розмірі 4 844,80 грн судового збору, сплаченого за розгляд заяви

- вимоги ОСОБА_2 в розмірі 854 666,80 грн боргу, 4 273,34 грн сплаченого судового збору в Жовтневому суді м. Харкова та 4 844,80 грн судового збору, сплаченого за подання заяви з грошовими вимогами,

- вимоги Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України в розмірі 14 194,92 грн заборгованості перед бюджетом та 6 056,00 грн судового збору за подання заяви з грошовими вимогами,

- вимоги Акціонерного товариства "КредоБанк" в розмірі 577 920,99 грн, які складаються з: 393 625,54 заборгованість за тілом кредиту; 170 981,53 заборгованість за відсотками; 8 469,12 судові витрати за розгляд справи в Жовтневому районному суді міста Харкова та 4 844,80 грн судового збору, сплаченого за подання заяви.

Зобов`язано керуючого реструктуризацією повідомити кредиторів про місце і час проведення зборів кредиторів та організувати їх проведення відповідно до вимог ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства, збори кредиторів мають відбутися не пізніше 14 днів з дня постановлення даної ухвали.

Зобов`язано керуючого реструктуризацією надати рішення зборів кредиторів, оформлене протоколом та прийняте відповідно до вимог ч. 8 ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства.

Засідання на якому буде розглянуто схвалений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі було призначено на "14" жовтня 2024 р.

У зв`язку із технічною несправністю системи відеоконференцзв`язку, судове засідання, яке було призначено на 14.10.2024 не відбулося та перенесено судом на 04.11.2024.

Як вже зазначалось вище, оскаржуваною ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24: провадження у справі №922/1259/24 про неплатоспроможність ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) закрито; припинено дію мораторію на задоволення вимог кредиторів, введеного ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.06.2024 у справі №922/1259/24; припинено повноваження керуючого реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) - арбітражного керуючого Волторніста Сергія Івановича (свідоцтво №1958 від 06.11.2020, РНОКПП НОМЕР_2 ).

При перегляді ухвали Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24 судова колегія апеляційного господарського суду виходить з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 6 КУзПБ щодо боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника. Процедура погашення боргів боржника вводиться у справі про неплатоспроможність разом з визнанням боржника банкрутом.

Реструктуризація боргів боржника - це судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (ст. 1 КУзПБ).

Погашення боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою задоволення вимог кредиторів за рахунок реалізації майна банкрута, визнаного банкрутом у порядку, встановленому цим Кодексом (ст. 1 КУзПБ).

Особливості відновлення платоспроможності боржника, який є фізичною особою, передбачено Книгою четвертою КУзПБ.

Згідно з положеннями КУзПБ судова процедура реструктуризації боргів боржника вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи та має строковий характер.

Так, в ухвалі про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника господарський суд зазначає, зокрема, про: введення процедури реструктуризації боргів боржника; строк підготовки та подання до господарського суду плану реструктуризації боргів боржника, який не може перевищувати трьох місяців з дня проведення підготовчого засідання суду (ч. 5 ст. 119 КУзПБ).

Попереднє засідання суду проводиться не пізніше 60 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (ч. 2 ст. 122 КУзПБ).

Загальні вимоги щодо плану реструктуризації боргів боржника встановлено у ст. 124 КУзПБ, виконання їх є необхідним при розробленні проекту плану реструктуризації, адже це дасть можливість зборам кредиторів оцінити перспективу відновлення платоспроможності боржника та дасть можливість прийняти рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

Зокрема, згідно з ч. 2 ст. 124 КУзПБ у плані реструктуризації боргів боржника зазначаються: 1) обставини, які спричинили неплатоспроможність боржника; 2) інформація про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення; 3) інформація про майновий стан боржника за результатами проведених заходів з виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації); 4) інформація про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів; 5) розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів; 6) вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів; 7) розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні; 8) розмір суми, яка щомісяця виділятиметься для погашення наявних у боржника обов`язкових періодичних зобов`язань (виплата аліментів тощо).

План реструктуризації боргів боржника може містити положення про: 1) реалізацію в процедурі реструктуризації боргів частини майна боржника, у тому числі того, що є предметом забезпечення, черговість, строки реалізації такого майна та кошти, які планується отримати від його реалізації; 2) зміну способу та порядку виконання зобов`язань, у тому числі розміру та строків погашення боргів; 3) відстрочення чи розстрочення або прощення (списання) боргів чи їх частини; 4) виконання зобов`язань боржника третіми особами, зокрема шляхом укладення договору поруки, гарантії та інших правочинів згідно з цивільним законодавством; 5) інші заходи, спрямовані на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів (перекваліфікація, працевлаштування тощо) (ч. 3 ст. 124 КУзПБ).

Розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника та прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність віднесено до основних завдань зборів кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника. Проведення зборів кредиторів та голосування на них здійснюються в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб (ч. 2, ч. 3 ст. 123 КУзПБ).

Порядок затвердження плану реструктуризації боргів боржника закріплений у ст. 126 КУзПБ, яка передбачає подання керуючим реструктуризацією відповідної заяви протягом трьох днів з дня схвалення зборами кредиторів погодженого з боржником плану реструктуризації боргів, розгляд такої заяви господарським судом протягом 10 днів з для її отримання із заслуховуванням кожного присутнього на засіданні кредитора, який має заперечення щодо плану реструктуризації боргів.

Господарський суд зобов`язаний затвердити план реструктуризації боргів боржника, якщо такий план схвалений кредиторами та боржником. Утім частиною 8 вказаної статті передбачені підстави для постановлення господарським судом ухвали про відмову у затвердженні плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність. У разі постановлення господарським судом ухвали про відмову у затвердженні плану реструктуризації боргів боржник, збори кредиторів мають право звернутися до суду з клопотанням про визнання боржника банкрутом або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність (ч. 10 ст. 126 КУзПБ).

Водночас якщо протягом трьох місяців з дня постановлення ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів боржника до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд має право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність (ч. 11 ст. 126 КУзПБ).

Частиною 1 ст. 130 КУзПБ передбачено, що господарський суд ухвалює постанову про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника у разі, якщо протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зборами кредиторів не прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів боржника.

Згідно з усталеною правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 26.05.2022 у справі №903/806/20, процедура реструктуризації боргів боржника є першим, обов`язковим та пріоритетним етапом справи про неплатоспроможність фізичної особи, у якій боржник може реалізувати право на зміну способу та порядку сплати боргів з урахуванням його об`єктивних можливостей і прагнення до розрахунку з кредиторами, маючи гарантії залишення частини доходу на задоволення побутових потреб та може отримати прощення (списання) кредиторських вимог чи їх частини.

Саме на цьому акцентував Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі №910/6639/20, вказавши, що з огляду на мету та цілі КУзПБ інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

За такого підходу у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах ст.ст. 3 та 13 ЦК України, відповідно до яких дії учасників правовідносин мають бути добросовісними (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України), тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, а також завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (ч.ч. 2, 3 ст. 13 ЦК України).

До боржника - фізичної особи КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Зокрема, задля отримання бажаного результату - відновлення платоспроможності у судовій процедурі реструктуризації боргів КУзПБ покладає на боржника обов`язки:

- повідомити про обставини, що стали підставою для звернення до суду (п. 3 ч. 2 ст. 116 КУзПБ), отже обґрунтувати природу і причини неплатоспроможності, надати інформацію щодо витрачання коштів, отриманих від кредитора (кредитодавця, позикодавця), та/або щодо руху основних активів з часу виникнення зобов`язань перед кредиторами тощо;

- надати повну і достовірну інформацію про власний майновий стан та членів його сім`ї, щодо розміру та джерел доходів (пункти 4-11 ч. 3 ст. 116 КУзПБ), а в разі необхідності і додаткові пояснення чи документи на підтвердження належного виконання цих вимог;

- подати проект плану реструктуризації боргів та співпрацювати з керуючим реструктуризацією і зборами кредиторів при погодженні його змісту (ч. 4 ст. 116, ч. 7 ст. 126 КУзПБ);

- повністю погасити окремі види заборгованості до затвердження судом плану реструктуризації боргів боржника (ст. 125 КУзПБ);

- погашати вимоги кредиторів згідно з умовами плану реструктуризації боргів у разі його затвердження (ч. 1 ст. 128 КУзПБ).

КУзПБ містить низку процесуальних запобіжників задля уникнення недобросовісного використання боржником судових процедур неплатоспроможності, зокрема передбачає:

- відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо боржника притягнуто до адміністративної або кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю чи визнано банкрутом протягом попередніх п`яти років (пункти 3, 4 ч. 4 ст. 119 КУзПБ), а також заборону відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи-боржника протягом року з дня закриття такого провадження стосовно того ж боржника з підстав, передбачених ч. 7 ст. 123 КУзПБ;

- закриття провадження у справі про неплатоспроможність у випадку ненадання боржником повної і достовірної інформації про власне майно, доходи і витрати та членів його сім`ї; приховування боржником власних активів через їх передачу членам сім`ї; якщо боржника притягнуто до адміністративної чи кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю (пункти 1-3 ч. 7 ст. 123 КУзПБ);

- відмову у затвердженні плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність, якщо порушено порядок розроблення та погодження цього плану; умови реструктуризації боргів суперечать законодавству; боржник не погасив борги, що підлягають обов`язковій сплаті згідно з ч. 3 ст. 125 КУзПБ або боржник вчиняє дії, спрямовані на перешкоджання проведенню стосовно нього процедур, передбачених цим Кодексом (пункти 1, 2, 5, 6 ч. 8 ст. 126 КУзПБ);

- дискрецію господарського суду у вирішенні питання щодо можливості подальшого руху справи про неплатоспроможність, якщо протягом трьох місяців з дня введення процедури реструктуризації боргів боржника мета цієї процедури не досягнута (ч. 11 ст. 126 КУзПБ).

Системне тлумачення цих приписів свідчить, що за їх змістом законодавець закріпив у спеціальних нормах КУзПБ принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Саме такий боржник реалізує право ініціювати провадження у справі про власну неплатоспроможність не на шкоду кредиторам, а для досягнення легітимної мети цього провадження - соціальної реабілітації добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі №903/806/20 звернув увагу на те, що конструкція ч. 7 ст. 123 КУзПБ побудована як безумовний захід відповідальності боржника за дії на шкоду кредиторам, тому не передбачає альтернативного вирішення та необхідності з`ясування мотивів боржника - фізичної особи, за встановлення відповідних фактів господарським судом. До того ж розширене коло ініціаторів застосування вказаної норми та відсутність процесуальних обмежень щодо її реалізації на всіх стадіях справи про неплатоспроможність фізичної особи забезпечують невідворотність такого наслідку очевидно недобросовісних дій боржника.

Враховуючи призначення зазначеної норми та можливість застосування її судом з власної ініціативи, Верховний Суд наголосив на тому, що господарський суд не може залишити поза увагою обставини, які вказують на наявність підстав для закриття провадження у справі за ч. 7 ст. 123 КУзПБ, тому з власної ініціативи, зокрема, вирішуючи питання про перехід до судової процедури погашення боргів, зобов`язаний перевірити такі обставини справи та надати їм юридичну оцінку, про що зазначити у відповідному судовому рішенні.

Щодо застосування ч. 11 ст. 126 КУзПБ у постанові Верховного Суду від 25.08.2021 у справі №925/473/20 викладена правова позиція, що також підтримана судовою палатою для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі №910/6639/20, за змістом якої суд може прийняти рішення про перехід до процедури погашення боргів боржника, лише за умови добросовісного виконання боржником своїх обов`язків та якщо протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зборами кредиторів не прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника (ч. 1 ст. 130 КУзПБ). Суд, через призму судового контролю, повинен за своїм внутрішнім переконанням оцінити за наявними у матеріалах справи доказами причини неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів, які можуть полягати за одних обставин у діях/бездіяльності кредиторів, за інших обставин - у діях/бездіяльності боржника, при цьому враховуючи добросовісність поведінки учасників провадження у справі про неплатоспроможність.

У розвиток цієї правової позиції Верховний Суд у постанові від 26.05.2022 у справі №903/806/20 наголосив, що добросовісність боржника - фізичної особи є визначальним критерієм для оцінки обставин і підстав, якими КУзПБ зумовлює вирішення судом питання щодо подальшого руху справи, зокрема закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи у випадках, передбачених ст.ст. 123, 126, 128 КУзПБ. Тому обставини, що свідчать про недобросовісну поведінку боржника у сукупності з іншими обставинами справи підлягають врахуванню господарським судом як підстави для ухвалення рішення про закриття провадження у справі, замість переходу до процедури погашення боргів боржника.

Такими обставинами можуть бути, серед іншого, ненадання боржником обґрунтованих пояснень стосовно обставин неплатоспроможності (руху активів, витрачання отриманих від кредиторів коштів тощо); зазначення у декларації працездатного боржника відомостей про доходи, що значно менші за відповідний середній показник у регіоні та за відповідною спеціальністю; посилання у декларації про майновий стан на ненадання інформації членом сім`ї боржника за умови, що така інформація є необхідною для з`ясування суттєвих для справи обставин, або у інший спосіб ухилення боржника від конструктивної співпраці з кредиторами, керуючим реструктуризацією чи від відкритої взаємодії з судом, економічна необґрунтованість та/або очевидна невиконуваність плану реструктуризації, яка може призвести до явного порушення прав кредиторів щодо отримання боргу в розумні строки.

Також Верховний Суд у зазначеній постанові зауважив, що приписи ч. 11 ст. 126 та ч.1 ст. 130 КУзПБ у їх системному зв`язку є послідовністю процесуальних засобів, де дискреція господарського суду у вирішенні питання про перехід до наступної судової процедури чи закриття провадження у справі є основним процесуальним інструментом, що застосовується крізь призму судового контролю та відповідно до мети провадження про неплатоспроможність фізичної особи, а ч. 1 ст. 130 КУзПБ формалізує початок судової процедури погашення боргів боржника та є спеціальною процесуальною гарантією для добросовісного боржника у разі зволікання зборів кредиторів із прийняттям рішення щодо плану реструктуризації його боргів.

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено місцевим господарським судом, провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 було відкрито 24.06.2024, однак у строки, передбачені ч.11 ст. 126 КУзПБ, суду не було подано погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника.

Також колегія суддів апеляційної інстанції зауважує, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.09.2024, зокрема: зобов`язано керуючого реструктуризацією повідомити кредиторів про місце і час проведення зборів кредиторів та організувати їх проведення відповідно до вимог ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства, збори кредиторів мають відбутися не пізніше 14 днів з дня постановлення даної ухвали; зобов`язано керуючого реструктуризацією надати рішення зборів кредиторів, оформлене протоколом та прийняте відповідно до вимог ч. 8 ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства.

Доказів скликання зборів кредиторів керуючим реструктуризацією, матеріали справи не містять. При цьому, замість скликання зборів кредиторів на виконання ухвали Господарського суду Харківської області від 09.09.2024 та ч.1 ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства, арбітражним керуючим подавались заяви про відкладення розгляду справи.

В свою чергу, обґрунтування арбітражним керуючим заяв про відкладення розгляду справи тим, що боржник займається пошуком віддаленої роботи, розміщує резюме, проходить співбесіди, не нівелює обов`язку арбітражного керуючого щодо виконання вимог ухвали Господарського суду Харківської області від 09.09.2024 та ч.1 ст. 123 Кодексу України з процедур банкрутства.

Арбітражний керуючий та боржник мали достатньо часу та не були позбавлені можливості представити зборам кредиторів план реструктуризації боргів боржника, зважаючи на те, що заява про неплатоспроможність ОСОБА_1 була подана суду ще 15.04.2024, провадження у справі про неплатоспроможність було відкрито 24.06.2024, а рішення про закриття провадження у справі було ухвалено 04.11.2024 року.

Наведене вище свідчить про недобросовісність дій ОСОБА_1 , оскільки остання не співпрацювала із зборами кредиторів з метою подання погодженого боржником і схваленння кредиторами плану реструктуризації боргів боржника.

Так само, незважаючи на те, що Господарський суд Харківської області визнавав явку ОСОБА_1 в судове засідання обов`язковою, остання не з`являлась в судові засідання.

Колегія суддів зауважує, що неподання до господарського суду протягом трьох місяців з введення процедури реструктуризації боргів погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника може бути зумовлене як недобросовісною поведінкою боржника, так і неналежною реалізацією кредиторами власних правомочностей.

Проте, приймаючи до уваги вищевказані обставини, неподання до господарського суду протягом трьох місяців з введення процедури реструктуризації боргів погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника, в даному випадку, було зумовлене виключно власними недобросовісними діями ОСОБА_1 та арбітражного керуючого.

Крім того, колегія суддів апеляційної інстанції зауважує, що 10.02.2020 між АТ Кредобанк та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № CL-262441, за умовами якого Банк зобов`язався надати Позичальнику кредит у розмірі 500000,00 грн

В подальшому, 20.08.2020 між ОСОБА_2 (Позикодавець) та ОСОБА_1 (Позичальник) укладено договір позики, відповідно до якого позикодавець передав у власність позичальникові грошові кошти в сумі 23500,00 доларів США.

В свою чергу, боржником не було надано належних та допустимих доказів в розумінні ст.ст.76-77 Господарського процесуального кодексу України, які би свідчили про реальний рух активів, не надано жодних пояснень куди і яким чином, на які цілі були витрачені отримані у громадянки ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 854666,80 грн., чому позичені грошові кошти не були направлені на погашення кредитної заборгованості перед АТ Кредобанк та іншими кредиторами.

Також судом першої інстанції було встановлено, що керуючим реструктуризації не надавався звіт про результати перевірки декларації про майновий стан боржника, що порушує права кредиторів на отримання необхідної інформації для з`ясування суттєвих для справи обставин.

Зважаючи на вищевикладене, приймаючи до уваги закріплення діючим законодавством у місцевого господарського суду дискреції у вирішенні питання щодо можливості подальшого руху справи про неплатоспроможність, якщо протягом трьох місяців з дня введення процедури реструктуризації боргів боржника мета цієї процедури не досягнута, приймаючи до уваги недобросовісність поведінки боржника, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку щодо закриття провадження у справі №922/1259/24 про неплатоспроможність ОСОБА_1 на підставі частини 11 статті 126 КУзПБ.

Доводи апелянта були спростовані в даній постанові апеляційного господарського суду, крім того, судова колегія апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. У справі "Руїз Торіха проти Іспанії", ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення а ухвала Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24 підлягає залишенню без змін.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на скаржника.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281, 282, 283, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 04.11.2024 у справі №922/1259/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя Е.В. Сгара

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя О.І. Склярук

Повний текст постанови складено та підписано 20.03.2025 року