УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

12.03.2025Справа № 910/2295/25

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1

до 1. Міністерства юстиції України

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРІЛБРОК"

3. ОСОБА_2

4. ОСОБА_3

5. ОСОБА_4

6. ОСОБА_5

7. ОСОБА_6

про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсними договорів дарування та актів приймання-передачі частини частки у статутному капіталі, скасування реєстраційних дій та визнання недійсними положення статуту.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Міністерства юстиції України, Товариства з обмеженою відповідальністю "СТРІЛБРОК", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсними договорів дарування та актів приймання-передачі частини частки у статутному капіталі, скасування реєстраційних дій та визнання недійсними положення статуту.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 № R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п.п. 1 та п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2025 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028,00 гривень.

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із позовною заявою немайнового характеру, в якій просив суд

- визнати незаконним та скасувати Наказ Міністерства юстиції України «Про відмову у задоволенні скарги» № 2937/7 від 05.12.2024.

- визнати недійсними

1. договір дарування частини частки у статутному капіталі від 24.06.2024, укладений між СТІЛБРОК (в особі представника за довіреністю ОСОБА_7) та ОСОБА_2 (директор СТІЛБРОК), Додаток Х, яким подаровано частину частки в КРЕДО у розмірі 12.5% номінальною вартістю 3 938 626,0 грн; АКТ приймання-передачі частини частки у статутному капіталі КРЕДО, укладений між СТІЛБРОК (в особі представника за довіреністю ОСОБА_7) та ОСОБА_2 (директор СТІЛБРОК), Додаток Х, яким передано частину частки в КРЕДО у розмірі 12.5% номінальною вартістю 3 938 626,00 грн;

2. договір дарування частини частки у статутному капіталі від 24.06.2024, укладений між СТІЛБРОК (в особі директора ОСОБА_2 ) та ОСОБА_7 , Додаток Х, яким подаровано частину частки в КРЕДО у розмірі 6.5838% номінальною вартістю 2 074 491,00 грн.; АКТ приймання-передачі частини частки у статутному капіталі КРЕДО, укладений між СТІЛБРОК та ОСОБА_3 , Додаток Х, яким передано частину частки в КРЕДО у розмірі 6.5838% номінальною вартістю 2 074 491,00 грн.;

3. договір дарування частини частки у статутному капіталі від 24.06.2024, укладений між СТІЛБРОК (в особі директора ОСОБА_2 ) та ОСОБА_4 , Додаток Х, яким подаровано частину частки в КРЕДО у розмірі 6.9% номінальною вартістю 2 174 121,00 грн.; АКТ приймання-передачі частини частки у статутному капіталі КРЕДО, укладений між СТІЛБРОК (в особі директора ОСОБА_2 ) та ОСОБА_4 , Додаток Х, яким передано частину частки в КРЕДО у розмірі 6.9% номінальною вартістю 2 174 121,00 грн.;

4. договір дарування частини частки у статутному капіталі від 24.06.2024, укладений між СТІЛБРОК (в особі директора ОСОБА_2 ) та ОСОБА_8 , Додаток Х, яким подаровано частину частки в КРЕДО у розмірі 7% номінальною вартістю 2 205 630,00 грн.; АКТ приймання-передачі частини частки у статутному капіталі КРЕДО, укладений між СТІЛБРОК (в особі директора ОСОБА_2 ) та ОСОБА_8 , Додаток Х, яким передано частину частки в КРЕДО у розмірі 7% номінальною вартістю 2 205 630,00 грн.;

5. договір дарування частини частки у статутному капіталі від 24.06.2024, укладений між СТІЛБРОК (в особі директора ОСОБА_2 ) та ОСОБА_9 , Додаток Х, яким подаровано частину частки в КРЕДО у розмірі 9% номінальною вартістю 2 835 812,00 грн.; АКТ приймання-передачі частини частки у статутному капіталі КРЕДО, укладений між СТІЛБРОК (в особі директора ОСОБА_2 ) та ОСОБА_10 , Додаток Х, яким передано частину частки в КРЕДО у розмірі 9% номінальною вартістю 2 835 812,00 грн.

- визначити склад та розмір часток учасників товариства учасників ТДВ "СК "КРЕДО", що існував до укладання Договорів дарування та Актів приймання-передачі частини часток у статутному капіталі ТДВ "СК "КРЕДО" від 24 червня 2024 року; 5.

- скасувати реєстраційні дії:

1. 081000256 (нотаріус Київського міського нотаріального округу Зуєва Наталія Василівна , номер свідоцтва 5324 );

2. 082000256 (нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна, номер свідоцтва 8188);

3. 083000256 (нотаріус Київського міського нотаріального округу Зуєва Наталія Василівна, номер свідоцтва 5324);

4. 084000256 (нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна, номер свідоцтва 8188);

5. 085000256(нотаріус Київського міського нотаріального округу Коротюк Оксана Вікторівна, номер свідоцтва 8188).

- визнати недійсними положеннями п.п. 4.1; 8.12; та 8.14 Статуту ТОВ «СТІЛБРОК» ().

Як вбачається з позовної заяви, в останній визначено 13 позовних вимог немайнового характеру.

Судом встановлено, що позивач подав позовну заяву до Господарського суду Дніпропетровської області в електронній формі - через підсистему "Електронний суд".

Частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовій сбір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, при зверненні до суду позивач мав сплатити судовий збір за розгляд 13 вимог немайнового характеру - 31 491,20 грн.

Проте, до позовної заяви додано докази сплати судового збору на суму 12 112,00 грн.

Таким чином, суд дійшов висновку про недоплату судового збору за розгляд даної позовної заяви, що становить 19 379,20 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 162, цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 5 (п`ять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- подання доказів доплати судового збору.

4. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набрала законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяМ.Є. Літвінова