ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________
УХВАЛА

14 березня 2025 року Справа № 922/4492/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Байбака О.І.

при секретарі судового засідання Горішній Ю.В.

розглянувши заяву Комунального підприємства "Харківський метрополітен" (вх. № 6157 від 10.03.2025) про розстрочення виконання рішення, подану у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Суми" (адреса: 40004, м. Суми, вул. Реміснича, буд. 35; )
до Комунального підприємства "Харківський метрополітен" (адреса: 61052, м. Харків, вул. Різдвяна, буд. 29; )
про стягнення 1872717,78 грн.

за участю представників сторін:

стягувача - Бублик В. М. (витяг з ЄДРПОУ);

боржника - Батіг В. В. (ордер серії АХ № 1230041 від 06.01.2025).

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Харківської області перебувала справа № 922/4492/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Суми" до Комунального підприємства "Харківський метрополітен" про стягнення 1872717,78 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 17.02.2025 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Суми" задоволено частково; стягнуто з Комунального підприємства "Харківський метрополітен" (далі - боржник) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Енера Суми" (далі - стягувач) 1553086,95 грн інфляційних втрат, 63926,16 грн 3% річних та 22472,61 грн судового збору.

Боржник звернувся до суду з заявою (вх. № 6157 від 10.03.2025) про розстрочення виконання рішення, в якій просить суд розстрочити виконання рішення Господарського суду Харківської області від 17.02.2025 у справі № 922/4492/24 щомісячними рівними за таким графіком:

до 17.03.2025 136623,81 грн;

до 17.04.2025 136623,81 грн;

до 17.05.2025 136623,81 грн;

до 17.06.2025 136623,81 грн;

до 17.07.2025 136623,81 грн;

до 17.08.2025 136623,81 грн;

до 17.09.2025 136623,81 грн;

до 17.10.2025 136623,81 грн;

до 17.11.2025 136623,81 грн;

до 17.12.2025 136623,81 грн;

до 17.01.2026 136623,81 грн;

до 17.02.2026 136623,81 грн.

Зазначена заява обґрунтована з посиланням на скрутне матеріальне становище боржника, його соціальне значення для міста Харкова, надання підприємством в умовах воєнного стану послуг з перевезення пасажирів на безоплатній основі та неможливість виконання рішення суду у даній справі без надання відстрочки.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.03.2025 зазначену заяву призначено до розгляду у судовому засіданні на 14.03.2025.

Стягувач надав суду заяву (вх. № 6316/25 від 11.03.2025) в якій заперечує проти надання боржнику розстрочки у виконанні рішення суду у даній справі, посилаючись на те, що він також перебуває у скрутному матеріальному становищі, в умовах воєнного стану надає населенню м. Суми та Сумської області послуг з електропостачання за яке останнє має значну заборгованість.

У судове засідання 14.03.2025 прибули представники сторін.

Представник стягувача заперечує проти задоволення заяви та наданні розстрочення виконання рішення Господарського суду Харківської області від 17.02.2024 на один рік. При цьому представник стягувача повідомив, що з огляду на всі істотні обставини, він не заперечує проти надання відповідачу розстрочки у виконанні рішення на 6 місяців.

Представник боржника просить суд задовольнити подану ним заяву у повному обсязі. На твердження представника стягувача та запитання суду стосовно обґрунтованості надання розстрочки у виконанні рішення на 6 місяців представник боржника повідомив, що він не заперечує проти надання такої розстрочки на 6 місяців.

Розглянувши заяву боржника (вх. № 6157 від 10.03.2025), суд зазначає.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 3 ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 4 ст. 331 ГПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Таким чином, законодавець у будь-якому випадку пов`язує відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, виключними обставинами, що ускладнюють виконання судового рішення.

Отже, підставою для розстрочки у виконанні рішення можуть бути конкретні обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк, встановлений судом.

У рішенні Конституційного Суду України від 26.06.2013 у справі № 5-рп/2013 зазначено, що розстрочка виконання рішення суду має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Таким чином, необхідною умовою задоволення заяви про надання розстроки виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення.

Розстрочка - це спосіб виконання зобов`язання, при якому виконання проводиться не одночасно і в повному обсязі, а частинами і в строки, встановленні наперед.

Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення. Отже, питання щодо надання розстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

В даному випадку, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Станом на момент розгляду заяви (вх. № 6157 від 10.03.2025) воєнний стан продовжено.

Як свідчать матеріали справи, юридична адреса і фактичне місцезнаходження боржника є: місто Харків, вул. Різдвяна, буд. 29, тобто територія, яка від самого початку широкомасштабного вторгнення РФ на територію України була і лишається територією, що знаходиться під постійними обстрілами та бомбардуваннями зі сторони РФ.

Факт розташування Харківської міської територіальної громади в районі проведення воєнних (бойових) дій є загальновідомим та крім того підтверджується наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 Про затвердження Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) (із змінами) та наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією (із змінами).

Згідно зі ст. 32 Кодексу цивільного захисту України захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення та найпростіші укриття складають фонд захисних споруд цивільного захисту і належать до засобів колективного захисту.

Відповідно до Порядку підготовки населення до зайняття об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту, що опублікований Державною службою України з надзвичайних ситуацій, до найбільш поширених споруд подвійного призначення належать підземні станції метрополітену.

Отже, метрополітен відноситься до споруд подвійного призначення, а тому є об`єктом фонду захисних споруд цивільного захисту, порядок використання яких передбачається наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 № 579 і Постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138.

З 24.02.2022 та станом на сьогодні метрополітен, як об`єкт цивільного захисту, використовувався та продовжує використовуватись не тільки для цілей перевезення пасажирів, а й для укриття населення від уражень під час збройної агресії рф та функціонував та функціонує відповідно до Кодексу цивільного захисту та Закону України Про правовий режим воєнного стану для забезпечення умов здійснення органами державної влади, військового командування, органами місцевого самоврядування наданих їм повноважень.

Відповідно до наказу Департаменту інфраструктури Виконавчого комітету Харківської міської ради від 24.02.2022 р. № 30/1 Про закриття регулярних перевезень КП Харківський метрополітен, з 24.02.2022 припинено регулярні перевезення лініями метрополітену до особового розпорядження.

На виконання наказу Департаменту інфраструктури Харківської міської ради № 37 від 19.05.2022 Про поновлення регулярних перевезень КП Харківський метрополітен та п. 5 рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради № 163 від 08.06.2022 Про деякі питання оплати житлово-комунальних послуг та транспортних послуг в умовах воєнного стану, метрополітен з 24.05.2022 відновив перевезення пасажирів лініями харківського метрополітену на безоплатній основі до відповідного розпорядження міського голови, так як місто має продовжувати жити і метрополітен є найбезпечнішим способом долати відстані аби забезпечувати життєдіяльність міста при постійних обстрілах, які не зупиняються.

Доходи від перевезення пасажирів з 24.02.2022 на підприємстві відсутні.

Як зазначає боржник, запровадження в державі воєнного стану істотно погіршило його фінансовий стан.

Як свідчать матеріали справи, станом на дату постановлення даної ухвали, Комунальне підприємство "Харківський метрополітен" перебуває в скрутному матеріальному становищі, яке, зокрема, зумовлене відсутністю сплати від населення за проїзд, що в свою чергу і призвело до прострочення виконання зобов`язання перед стягувачем зі сплати вартості спожитої електроенергії та нарахування останнім за допущені прострочення відповідних санкцій, які стягнуті на підставі рішення господарського суду від 17.02.2025 у даній справі.

Таким чином, відповідач з початку повномасштабної військової агресії, всупереч власних фінансових та економічних інтересів здійснює свою діяльність не отримуючи від цього прибутку, віддаючи пріоритет наданню жителям міста Харкова можливості безпечно пересуватися містом в умовах постійної небезпеки їх життю та здоров`ю через постійні обстріли з боку військ РФ.

При цьому доходи від перевезення пасажирів з 24.02.2022 на підприємстві відсутні. Збитковість підприємства Відповідача підтверджується копіями Балансів (Звітів про фінансовий стан):

- на 31.03.2024, з якого вбачається, що збиток Відповідача на 31.03.2024 становить 2 613 303 000,00 грн;

- на 30.06.2024, з якого вбачається, що збиток Відповідача на 30.06.2024 становить 2 749 179 000,00 грн;

- на 30.09.2024, з якого вбачається, шо збиток Відповідача на 30.09.2024 становить 2 797 204 000,00 грн.

Враховуючи відсутність прибутків від здійснення боржником суспільно-необхідної господарської діяльності, така діяльність забезпечується виключно за рахунок бюджетних асигнувань.

Разом з тим, 11.03.2022 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 252 (надалі Постанова), якою визначив особливості формування та виконання місцевих бюджетів у період воєнного стану.

Відповідно до пп. 4 п. 1 Постанови, Державна казначейська служба забезпечує розрахунково-касове обслуговування місцевих бюджетів та складення звітності про виконання місцевих бюджетів із застосуванням електронних носіїв під час обміну інформацією та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 № 590 Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану.

Пунктом 19 вищезазначеного Порядку № 590 визначено черговість здійснення платежів. Вказаним пунктом всі видатки розділено на три черги. Зокрема, у першу чергу здійснюються платежі за видатками на національну безпеку і оборону та на здійснення заходів правового режиму воєнного стану, а також розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів, залучених до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, розпорядників (одержувачів) коштів державного бюджету, які забезпечують обладнання робочих місць для виконання функціональних обов`язків оперативним складом пунктів управління у можливих місцях розгортання Ставки Верховного Головнокомандувача та здійснюють матеріально-технічне, транспортне, соціально-побутове та інше забезпечення діяльності Президента України, Ради національної безпеки і оборони України, Офісу Президента України.

Відтак, враховуючи пріоритет бюджетних асигнувань на національну безпеку і оборону, який є очевидним з огляду на тривалу війну із РФ, вбачається, що Відповідач не може (як зараз так і в майбутньому) отримати кошти, необхідні для виконання зобов`язання перед Позивачем в повному обсязі одним платежем.

Відповідач, в свою чергу, отримавши кошти на виконання зобов`язань перед Позивачем за рахунок бюджетних асигнувань, враховуючи цільовий характер, не може розпорядитися коштами іншим чином, ніж перерахувати Позивачу в рахунок виконання зобов`язання.

З урахуванням викладеного, фактично, існує залежність між виконанням боржником зобов`язань за господарськими договорами та отриманням відповідних бюджетних коштів. При цьому, як стверджує боржник, затримання його фінансування зумовлюється пріоритетністю бюджетних асигнувань на національну безпеку і оборону.

Суд також констатує, що з актів комісійного обстеження об`єктів, пошкоджених внаслідок збройної агресії рф та витягів з Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією рф проти України (т. с. 2, а. с. 10-160) вбачається, що підприємство боржника понесло значні збитки через пошкодження або знищення майна, яке належить підприємству боржника. Збиток боржника станом на 30.09.2024 склав ,00 грн.

Суд також враховує, що виконання умов укладеного між сторонами договору про закупівлю (постачання) електричної енергії № 41200042/33-02/Е від 29.02.2024 припав на період повномасштабного вторгнення рф на територію України. Однак, не зважаючи на зазначені обставини, станом на час подання позовної заяви в межах даної справи, боржник свої зобов`язання з оплати спожитої електроенергії виконав, хоча і допустив прострочення їх виконання, за які стягувач нарахував санкції, які в подальшому і були стягнуті рішенням від 17.02.2025 у даній справі. Тобто, предметом стягнення за вказаним рішенням не є сума основного боргу за спожиту електричну енергію, а нараховані в зв`язку з простроченням її оплати інфляційні та 3% річних.

Таким чином, у випадку покладання на боржника обов`язку одноразово виплатити всю суму заборгованості за судовим рішення в розмірі 1639485,72 грн, це може призвести до вкрай негативних наслідків для боржника, оскільки, скрутне фінансове становище підприємства боржника створює реальну загрозу повного зупинення виробничої діяльності, доведенням його до стану банкрутства, і як наслідок, до неспроможності виконання покладених на нього обов`язків забезпечення мешканців та гостей міста Харків послугами з перевезення підземним видом транспорту (метро), а також забезпечення нормального функціонування єдиної технологічної системи укриттів під час дії воєнного стану, що в свою чергу може спричинити надзвичайні наслідки соціального характеру для всього міста, особливо в умовах воєнного стану.

Враховуючи викладене, а також те, що розстрочка оплати стягнутої судовим рішенням суми дасть можливість боржнику здійснити погашення заборгованості без негативного впливу на діяльність та фінансовий стан підприємства (без зупинення та/або обмеження здійснення господарської діяльності), з урахуванням ступені вини боржника в виникненні спору та з урахуванням балансу інтересів сторін, суд приходить до висновку про необхідність надання боржнику розстрочки у виконанні рішення за поданою ним заявою.

Разом з тим, при наданні розстрочки у виконанні рішення судом враховується і позиція стягувача у даній справі, який станом на даний час також перебуває в скрутному матеріальному становищі та зазначає негативних наслідків, пов`язаних з введенням в Україні військового стану.

Як свідчать матеріали справи, підприємство стягувача включене до Переліку постачальників універсальних послуг на закріпленій території, затвердженого постановою НКРЕКП від 26.10.2018 №1268 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо передачі даних побутових та малих не побутових споживачів постачальнику електричної енергії, на якого відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" покладається виконання функції універсальної послуги на закріпленій території".

Відповідно до положень статті 62 Закону України "Про ринок електричної енергії" та Положення про покладення спеціальних обов`язків на учасників ринку електричної енергії для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 483 від 05.06.2019, на стягувача покладені спеціальні обов`язки, виконання яких забезпечує населення Сумської області доступною електричною енергію за фіксованими цінами, в розмірі 4,32 грн з ПДВ за 1 кВт·год.

Таким чином, виконуючи спеціальні обов`язки, ТОВ "Енера Суми" постачає електричну енергію побутовим споживачам (населенню) і малим непобутовим споживачам на території Сумської області.

Разом з тим, військова агресія рф проти України призвела до величезних руйнувань, людських смертей, стала причиною збідніння та переселення споживачів електричної енергії, що безпосередньо вплинуло на діяльність ТОВ "Енера Суми", територія ліцензійної діяльності якого (Сумська область) межує безпосередньо з кордоном рф. Заборгованість населення Сумської області перед ТОВ "Енера Суми" станом на 13.01.2025 становить 305 885 687,02 грн., що підтверджується наданою останнім довідкою. Як зазначає ТОВ "Енера Суми", з огляду на викладене, з метою поставки електричної енергії своїм споживачам, воно вимушене здійснювати закупівлю електричної енергії за кошти отримані в кредит.

Згідно з ч. 5 ст. 331 ГПК України, розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Враховуючи викладені обставини, врахувавши оголошену в судовому засіданні позицію представників сторін позицію сторін стосовно надання розстрочки, враховуючи необхідність забезпечення балансу інтересів сторін щодо спірного питання, суд вважає за необхідне подану боржником заяву задовольнити частково, та надати боржнику розстрочку у виконанні рішення суду рівними щомісячними платежами протягом шести календарних місяців.

Керуючись статтями 232-235, 240, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Комунального підприємства "Харківський метрополітен" (вх. № 6157 від 10.03.2025) про розстрочення виконання судового рішення задовольнити частково.

Розстрочити виконання рішення Господарського суду Харківської області від 17.02.2025 у справі № 922/4492/24 шляхом сплати заборгованості щомісячними рівними платежами за таким графіком:

до 17.03.2025 273247,62 грн;

до 17.04.2025 273247,62 грн;

до 17.05.2025 273247,62 грн;

до 17.06.2025 273247,62 грн;

до 17.07.2025 273247,62 грн;

до 17.08.2025 273247,62 грн;

В задоволенні іншої частини заяви Комунального підприємства "Харківський метрополітен" (вх. № 6157 від 10.03.2025) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені ст. ст. 254-257 ГПК України з урахуванням вимог п. 4 Прикінцевих положень ГПК України та п. 17.5 перехідних положень ГПК України.

Повний текст ухвали підписано 18.03.2025

Суддя О.І. Байбак