ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

12.03.2025 Справа№914/2417/24

місто Львів

Господарський суд Львівської області у складі судді Сухович Ю.О., за участі секретаря судового засідання Хороз І.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Приватної Агрофірми «Україна», село Великосілки, Кам`янка-Бузький район, Львівська область

до відповідача-1 Комунального підприємства «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», село Тадані, Львівський район, Львівська область

до відповідача-2 Приватного підприємства Агрофірми «Маяк», село Старий Яричів, Кам`янка-Бузький район, Львівська область

про 1) Визнання частково недійсними рішення загальних зборів.

2) Скасування державної реєстрації зміни складу учасників.

за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору Приватного підприємства приватної агрофірми «Надбужжя», село Муроване, Львівський район, Львівська область

до відповідача-1 Комунального підприємства «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», село Тадані, Львівський район, Львівська область

до відповідача-2 Приватного підприємства Агрофірма «Маяк», село Старий Яричів, Львівський район, Львівська область

про 1) Визнання недійсними рішення загальних зборів.

2) Скасування державної реєстрації зміни складу учасників.

За участі представників сторін:

від позивача: Павко В.С.- адвокат (ордер на надання правничої (правової) допомоги Серія ВС №1313842 від 30.09.2024; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Серія ЛВ №001367 від 20.02.2019);

від відповідача-1: Алексеєнко А.А.- адвокат (ордер на надання правничої (правової) допомоги Серія ВС №1315603 від 07.10.2024; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №3473 від 25.10.2007);

від відповідача-2: Пилип`як О.П - адвокат (ордер на дання правничої правової допомоги Серія ВС №1336751 від 07.01.2025, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №001002 від 15.05.2018 року)

від третьої особи ,яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: не з`явився.

ВСТАНОВИВ

У провадженні Господарського суду Львівської області перебуває справа за позовом Приватної Агрофірми «Україна» до відповідача-1 Комунального підприємства «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», до відповідача-2 Приватного підприємства Агрофірма «Маяк» про 1) Визнання частково недійсними рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 03.08.2024, оформленого протоколом від 03.08.2024, на підставі якого відбулось внесення до ЄДРПОУ 06.08.2024 11:05:24, 001001114, зміни складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи в частині зміни: учасника/засновника Колективне підприємство СВСГ «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019) на правонаступника Приватне підприємство Агрофірма «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019); 2) Скасування державної реєстрації зміни складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи в частині зміни: учасника/засновника Колективне підприємство СВСГ «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019) на правонаступника Приватне підприємство Агрофірма «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019), запис №001001114 від 06.08.2024 та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору Приватного підприємства приватної агрофірми «Надбужжя» до відповідача-1 Комунального підприємства «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», до відповідача-2 Приватного підприємства Агрофірма «Маяк» про 1) Визнання недійсними рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 03.08.2024, оформленого протоколом від 03.08.2024, в частині: «п.4.3. Учасника/засновника Колективне підприємство СВСГ «Маяк», ідентифікаційний код 23948019 змінити на правонаступника Приватне підприємство Агрофірма «Маяк», ідентифікаційний код 23948019»; 2) Скасування державної реєстрації зміни складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи в частині зміни: учасника/засновника Колективне підприємство СВСГ «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019) на правонаступника Приватне підприємство Агрофірма «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019), запис №001001114 від 06.08.2024.

Хід розгляду справи викладено у наявних в матеріалах ухвалах суду та відображено протоколах судових засідань.

26.02.2025 за вх.№5090/25 через підсистему Електронний суд від відповідача-1 надійшли заперечення на заяву про забезпечення позову.

27.02.2025 за вх.№5196/25 через підсистему Електронний суд від позивача надійшли додаткові пояснення у справі.

10.03.2025 за вх.№6080/25 через підсистему Електронний суд від позивача надійшло клопотання про долучення доказів.

Представник позивача в підготовче судове засідання 12.03.2025 з`явився, підтримав заяву про зміну предмету позову (вх.№662/25 від 10.03.25), просив задоволити заяву про забезпечення позову (вх.№737/25) та клопотання про долучення доказів від 10.03.2025 (вх.№6080/25).

Представник відповідача-1 в підготовче судове засідання 12.03.2025 з`явився, заперечив проти задоволення заяви про зміну предмету позову, зазначив, що позивачем одночасно із зміною позовних вимог змінюються і підстави позову, просив суд відмовити у забезпечені позову, тому що забезпечення позову стосується рішення загальних зборів від 01.02.2025, а оскільки відсутні підстави для задоволення заяви про зміну предмету позову, також і відсутні підстави для забезпечення позову. Клопотання позивача про долучення доказів до матеріалів справи відповідач-1 залишив на розсуд суду, однак, в судовому засіданні звернув увагу суду на те, що позивачем не дотриманий порядок долучення доказів, оскільки з адвокатськими запитами слід звертатися до моменту подання позовної заяви до суду.

Представник відповідача-2 в підготовче судове засідання 12.03.2025 з`явилася, погодилася із запереченнями відповідача-1.

Третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору явки повноважного представника в підготовче засідання 12.03.2025 не забезпечила. Заяви та клопотання від третьої особи станом на дату та час проведення судового засідання до суду не надходили.

Згідно пункту 10 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Розглянувши подану позивачем заяву про зміну предмета позову (вх.№662/25 від 19.02.25) суд дійшов висновку про повернення її позивачу з огляду на наступне.

Згідно з частин 1-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до статті 46 Господарського процесуального кодексу України закон наділяє позивача правом змінити предмет позову. Внаслідок такої зміни позовна вимога може бути замінена іншою вимогою, або зміна предмету позову може стосуватись пред`явлення для розгляду іншої (інших) вимоги, крім первісно заявленої (заявлених). Необхідною умовою такої зміни предмету позову є спільність фактичних обставин (підстава позову) з якої вони заявлені.

Відповідно до частини 3 та частини 5 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Згідно поданої позивачем заяви про зміну предмета позову (вх.№662/25) позивач просить змінити предмет позову шляхом доповнення позовних вимог, а саме:

1) визнати недійсним рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 01.02.2025, оформлене протоколом від 01.02.2025, у частині:

- припинення повноважень ОСОБА_1 як директора та звільнити її з посади директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», ідентифікаційний код 04527862, з 02.02.2025 виключити відомості про Портухай Любов Михайлівну, що містяться в Єдиному державному реєстрі, як про керівника та представника підприємства;

- обрання на посаду директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» Максимовича Ярослава Богдановича, (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 03 лютого 2025.

2). Скасувати державну реєстрацію зміни директора підприємства КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» ОСОБА_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Представник позивача в судовому засіданні 12.03.2025 зазначив, що 01.02.2025 без належного повідомлення позивача та інших учасників були проведені загальні збори уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» () із наступним порядком денним:

- Обрання голови та секретаря зборів і надання їм повноважень підписати протокол.

- Обрання та відкликання директора підприємства.

- Внесення змін до відомостей про підприємство, які містяться в Єдиному державному реєстрі.

На загальних зборах уповноважених представників КП «Кам`янка- Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» 01.02.2025 були ухваленні рішення про:

1. Припинення повноважень ОСОБА_1 як директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» (ідентифікаційний код 04527862) з 02.02.2025 та виключення її з Єдиного державного реєстру як керівника підприємства.

2. Обрання на посаду директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 03.02.2025.

3. Зобов`язання нового директора внести відповідні зміни до відомостей підприємства в Єдиний державний реєстр.

ПАФ «Україна» (позивач), як учасник КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» не отримала жодного повідомлення про проведення загальних зборів ні до їх проведення, ні після. Про проведення зборів стало відомо, лише після їх проведення, зі змісту повідомлення, яке було адресоване іншим юридичним особам.

Ні під час перших зборів 03.08.2024, ні під час других зборів 01.02.2025 в учасників не було можливості отримати повідомлення вчасно, що свідчить про те, що відповідач не мав на меті реальне повідомлення учасників, а його дії носили виключно формальний характер. Позивач вважає, що метою відповідача було не проведення зборів із належним повідомленням учасників, а саме приховування факту їх проведення, у зв`язку з чим відповідач зробив усе можливе, щоб учасники не змогли дізнатися про збори вчасно, не мали можливості бути присутніми та реалізувати свої права, а також не змогли вплинути на ухвалені рішення.

Крім того, позивач зазначив, що ні статутом КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», ні законом не передбачено порядку голосування, за яким усі учасники мають рівну кількість голосів - 1 голос, незалежно від їхньої частки у Статутному (пайовому) капіталі. Таке рішення не ухвалювалося самими учасниками Колективного підприємства «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», не виносилось на голосування та суперечить встановленим принципам корпоративного управління.

Такий підхід до визначення кількості голосів є неправомірним, оскільки фінансова звітність підприємства підтверджує наявність зареєстрованого (пайового) капіталу, що вимагає проведення голосування пропорційно до часток учасників у цьому капіталі.

Відповідач-1 заперечив проти задоволення заяви про зміну предмету позову, зазначив, що предметом оскарження в суді є не порушення, а рішення зборів. Стверджував, що якщо і припустити наявність порушень, що відповідачем заперечується, при проведенні зборів 01.02.2025, то по відношенню до порушень, які на думку позивача мали місце при проведенні зборів 03.08.2024, такі можуть бути хіба аналогічними, однак не тими ж самими. Адже проведення кожних зборів учасників (засновників) юридичної особи є окремою дією, за наслідками якої приймається певне рішення. І відповідно обставини проведення кожної з таких дій є окремими, навіть якщо такі обставини є аналогічними.

Недотримання порядку скликання зборів учасників КП «Кам`янка Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», які відбулись 03.08.2024, та недотримання порядку скликання зборів учасників КП «Кам`янка Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», які відбулись 01.02.2025, є різними обставинами, які мали місце у різний період часу. І те, що такі обставини можуть бути подібними чи навіть аналогічними не є підставою для висновку про те, що наявна лише одна обставина. Позивачем при обґрунтуванні первинних позовних вимог здійснюється покликання як на підстави позову на одні обставини, які відбувались чи існували в період підготовки та проведення таких, а при обґрунтуванні додаткових позовних вимог, викладених у заяві про зміну предмету позовних вимог, здійснюється покликання вже фактично на інші обставини, які відповідно відбувались чи існували у період підготовки та проведення інших зборів учасників.

На думку представника відповідача-1 позивачем одночасно із зміною позовних вимог змінюються і підстави позову.

Як вбачається зі змісту поданої позивачем заяви про зміну предмету позову, позивачем були заявлені нові позовні вимоги, підстави виникнення яких інші, що свідчить про те, що у заяві про зміну предмету позову позивачем фактично здійснено зміну у тому числі і підстав позову, що суперечить вимогам статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Суд констатує, що вимога про визнання недійсним рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 01.02.2025, оформлене протоколом від 01.02.2025, у частині: 1) визнати недійсним рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 01.02.2025, оформлене протоколом від 01.02.2025, у частині:

- припинення повноважень ОСОБА_1 як директора та звільнити її з посади директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», ідентифікаційний код 04527862, з 02.02.2025 виключити відомості про Портухай Любов Михайлівну, що містяться в Єдиному державному реєстрі, як про керівника та представника підприємства;

- обрання на посаду директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» Максимовича Ярослава Богдановича, (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 03 лютого2025.

2) Скасувати державну реєстрацію зміни директора підприємства КП «Кам`янка- Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» ОСОБА_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є новою вимогою.

Поданою заявою про зміну предмету позову позивач всупереч вимог частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України фактично змінив і предмет, і підставу позову, заявивши нові вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 01.02.2025, оформлене протоколом від 01.02.2025.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом (постанова Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 922/53/19).

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі №910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі №916/1988/20.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога. Разом з цим, слід брати до уваги те, відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №925/186/19.

Враховуючи вищенаведене, заява позивача про зміну предмету позову підлягає поверненню без розгляду. Позивач має право звернутись із вказаною заявою як з позовом у загальному порядку.

Розглянувши подану позивачем заяву про забезпечення позову (вх.№737/25 від 24.02.25) суд дійшов висновку про відмову у її задоволенні з огляду на наступне.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Так, частиною 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) виключено;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

7) виключено;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з частиною 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Підставами забезпечення позову є: 1) наявність очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі; 2) наявність неможливості захисту прав, свобод та інтересів позивача без вжиття таких заходів; 3) необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав, свобод та інтересів позивача в разі невжиття цих заходів.

Разом з тим, особа яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову, необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 14 Господарського процесуального кодексу України).

За умовами статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на положення статей 13, 74, 80 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Зазначена правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 12.06.2019 у справі № 910/773/19.

Оскільки позивач Приватна Агрофірма «Україна» звернулось до суду з немайновими позовними вимогами, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не застосовується та не досліджується така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (у цьому висновку суд звертається до правової позиції Верховного Суду, що викладена, зокрема, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 року у справі №910/1040/18 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.11.2019 у справі № 916/1867/19).

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Водночас, у Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України, законів України «Про Вищу раду юстиції», «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо недопущення зловживань правом на оскарження» від 16.06.2011р. №5-рп/2011 зазначено, що регулювання підстав та порядку забезпечення позову здійснюється в інтересах не лише позивача, а й інших осіб - учасників провадження, суспільства, держави в цілому з дотриманням критеріїв домірності (пропорційності).

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому наявність таких обставин покладається на заявника. Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного суду викладеною у постанові від 13.01.2020 р. справа №922/2136/17.

Позивач просить суд забезпечити позов шляхом заборони до набрання законної сили рішення у даній справі державним реєстраторам, визначеним Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» (вчиняти/здійснювати/проводити реєстраційні дії, передбачені Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» відносно/щодо КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» (), а саме реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реєстрацію будь-яким чином існуючої редакції статуту, а також вносити зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі, зокрема, про зміну складу та часток засновників товариства, розмір статутного капіталу, виключення учасників товариства, зміну особи, що уповноважена вчиняти юридичні дії від імені підприємства, зміну органів управління товариства.

В позовній заяві позивач первісно просив 1) Визнати частково недійсними рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 03.08.2024, оформленого протоколом від 03.08.2024, на підставі якого відбулось внесення до ЄДРПОУ 06.08.2024 11:05:24, 001001114, зміни складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи в частині зміни: учасника/засновника Колективне підприємство СВСГ «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019) на правонаступника Приватне підприємство Агрофірма «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019); 2) Скасувати державну реєстрацію зміни складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи в частині зміни: учасника/засновника Колективне підприємство СВСГ «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019) на правонаступника Приватне підприємство Агрофірма «Маяк» (ідентифікаційний код 23948019), запис №001001114 від 06.08.2024.

Позивач у заяві про зміну предмета позову доповнює позовні вимоги новими та просить: 1) визнати недійсним рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 01.02.2025, оформлене протоколом від 01.02.2025, у частині:

- припинення повноважень ОСОБА_1 як директора та звільнити її з посади директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство», ідентифікаційний код 04527862, з 02.02.2025 виключити відомості про Портухай Любов Михайлівну, що містяться в Єдиному державному реєстрі, як про керівника та представника підприємства;

- обрання на посаду директора КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» Максимовича Ярослава Богдановича, (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 03 лютого2025.

2) Скасувати державну реєстрацію зміни директора підприємства КП «Кам`янка- Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» ОСОБА_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Заява про вжиття заходів до забезпечення позову обґрунтована тим, що незабезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав чи інтересів.

У заяві про забезпечення позову обґрунтування стосуються як рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 03.08.2024, оформленого протоколом від 03.08.2024 (первісних позовних вимог) так і рішення загальних зборів уповноважених представників КП «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство» від 01.02.2025, оформлене протоколом від 01.02.2025 (нових/доповнених позовних вимог).

Оскільки відсутні підстави для зміни предмета позову, тому і відсутні підстави для забезпечення позову.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» від 17.06.2011 р. суд при оцінці доказів керується критерієм доведення поза розумним сумнівом, проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

Відтак, подана позивачем заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Розглянувши подане позивачем клопотання про долучення доказів (вх.№6080/25 від 10.03.25) суд дійшов висновку про його задоволення з огляду на наступне.

За змістом статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частини 1, пункту 3 частини 2 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно пункту 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частин 2, 4, 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частини 1 статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно частин 1, 2 статті 210 Господарського процесуального кодексу України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

За змістом статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У клопотанні про долучення доказів представник позивача (вх.№6080/24 від 10.03.25) просить суд долучити до матеріалів справи письмові докази, а саме: відповідь на адвокатський запит Головного управління статистики у Львівській області; відповідь на адвокатський запит Головного управління Державної податкової служби України №6091/6/13-01-04-10-06 від 25.02.2025; відповідь Головного управління Державної податкової служби у Львівській області №7097/6/13-01-04-10-06 від 07.03.2025; квитанція про надсилання стороні-Приватному підприємству Агрофірма «Маяк»; квитанція про надсилання стороні-Комунального підприємства «Кам`янка-Бузьке міжгосподарське сортонасінницьке підприємство».

В підготовчому судовому засіданні 12.03.2025 представник позивача зазначив, що не мав можливості подати раніше вищезазначені докази, оскільки вони отримані позивачем після відкриття провадження у справі.

Суд, з метою недопущення порушення права на доступ до правосуддя, для забезпечення реалізації прав позивача, для забезпечення принципу змагальності, сприяння учасникам справи судового процесу в реалізації ними прав, дійшов висновку задовольнити клопотання представника позивача та приєднати подані докази до матеріалів справи.

Оцінка вказаним доказам буде надана судом під час розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З метою виконання усіх завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку необхідності продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів.

У відповідності до пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Керуючись статтями 46, 80, 140, 177, 181-183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ

1. Заяву про зміну предмету позову повернути позивачу.

2. У задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити.

3. Докази подані позивачем долучити до матеріалів справи.

4. Продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів до 11.04.2025.

5. Відкласти підготовче засідання на 20.03.25 о 12:30 год.

6. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Львівської області за адресою: 79014, місто Львів, вулиця Личаківська, 128, зал судових засідань № 3, другий поверх.

7. Явка представників сторін у судове засідання не визнається судом обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному статтею 235 Господарського процесуального кодексу України та оскарженню не підлягає.

Суд звертає увагу учасників справи на обов`язок реєстрації у підсистемі Електронний суд ЄСІТС з 18.10.2023, відповідно до положень Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами № 3200-IX від 29.06.2023.

Повну увалу складено 17.03.2025

Суддя Сухович Ю.О.