ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

18.03.2025 Справа № 917/264/25

Господарський суд Полтавської області у складі судді Безрук Т. М., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні справу

за позовною заявою заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі:

1) Північно-східного офісу Держаудитслужби, м. Харків,

2) Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, м.Полтава,

3) Полтавської міської ради, м. Полтава,

до 1) Аврахової Катерини Григорівни, м. Полтава,

2) Департаменту освіти Полтавської міської ради, м. Полтава,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів Антимонопольний комітет України, м. Київ

про визнання недійсним договору та стягнення 1 791 376,20 грн

за участю прокурора: Василенко Ю. М.,

від відповідача (Департаменту освіти Полтавської міської ради): Бибик В. А.,

представники інших учасників справи - не з`явилися

встановив:

Заступник керівника Кременчуцької обласної прокуратури звернувся з позовною заявою в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Держаудитслужби, Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, Полтавської міської ради до ОСОБА_1 та Департаменту освіти Полтавської міської ради, в якому прохає:

- визнати недійсним договір про закупівлю м`яса від 18.06.2019 № 75Т, укладений між Управлінням освіти виконавчого комітету Полтавської міської ради та фізичною особою-підприємцем Авраховою Катериною Григорівною;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту освіти Полтавської міської ради грошові кошти у сумі 1791376, 20 грн, а з Департаменту освіти Полтавської міської ради одержані ним за рішенням суду 1791376, 20 грн стягнути в дохід держави.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.02.2025 цей позов переданий на розгляд судді Безрук Т. М.

Ухвалою від 11.02.2025 суд залишив позовну заяву без руху та встановив прокурору строк для усунення недоліків. Прокурор у встановлений судом строк виправив недоліки та уточнив позовні вимоги.

Ухвалою від 18.02.2025 суд призначив справу до розгляду у порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 18.03.2025, залучив до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивачів Антимонопольний комітет України та встановив строки для подання заяв по суті спору.

Ухвала від 18.02.2025 була вручена учасникам справи 19.02.2025 о 01:50 год, що підтверджується довідками про доставку електронного листа від 19.02.2025 до електронного кабінету учасників справи у системі Електронний суд (том 1, а.с. 191-199).

Від Антимонопольного комітету України надійшли пояснення (вхід. № 2452 від 21.02.2025; том 1, а.с. 205-208), в яких він просить задовольнити позовні вимоги та здійснювати розгляд без участі АМК України.

Від Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області надійшли додаткові пояснення у справі (вхід. № 2505 від 24.02.2025; том 1, а.с. 232-233) та заява про проведення підготовчого засідання 18.03.2025 без участі представника (вхід. № 2521 від 24.02.2025; том 1, а.с. 225).

Від відповідача - Аврахової Катерини Григорівни надійшов відзив на позов від 05.03.2025 (вхід. № 3027 від 05.03.2025, том 1, а.с. 246-251), в якому відповідач просить закрити провадження у справі у зв`язку з пропуском строків позовної давності.

Прокурор надав відповідь на відзив (вхід. № 3270 від 11.03.2025, том 1, а.с. 261-264).

ОСОБА_1 надала заперечення від 14.03.2025 (вхід.№ 3476) та клопотання про відкладення розгляду справи (вхід. № 3603 від 17.03.2025).

З огляду на складність справи, необхідність надання учасникам справи достатнього часу для подачі своїх пояснень, а також для належної підготовки справи для розгляду по суті, суд продовжує строк підготовчого провадження на 30 днів згідно з ч. 3 ст. 177 ГПК України.

Як свідчать матеріали справи, в обґрунтування позову прокурор посилається на такі обставини:

- рішенням Тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України № 141-р/тк від 26.10.2021 визнано, що ФОП Аврахова Катерина Григорівна (РНОКПП НОМЕР_1 ), ФОП Муравйов Д.В. (РНОКПП НОМЕР_2 ) та ТОВ «МАРІ ФУДС» () вчинили порушення, передбачене пунктом 1 статті 50 та пунктом 4 частини другої статті 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів відкритих торгів на закупівлю «Код ДК 021:2015: 15110000-2 М`ясо (філе куряче напівфабрикат охолоджене, тушки курчат бройлерів (патрані, охолоджені) 1 категорії)», проведених Управлінням освіти Виконавчого комітету Полтавської міської ради (UA-2019-04-09-000627-a). За виявлені порушення цим рішенням на ТОВ «Марі Фудс» накладено штраф у розмірі 828 148 гривень;

- Тимчасова адміністративна колегія Антимонопольного комітету України під час розгляду справи дійшла висновку, що допущені до аукціону учасники цієї закупівлі під час підготовки документації для участі тендері діяли не самостійно, а готувалися до участі у торгах, узгоджували свою поведінку з метою усунення змагання під час підготовки та участі в торгах;

- Тимчасова адміністративна колегія Антимонопольного комітету України у рішенні № 141-р/тк від 26.10.2021 вказала, що узгоджені дії відповідачів, спрямовані на досягнення узгодженого між ними результату (наприклад, забезпечення перемоги певному учаснику при завищеній ним ціні товару) належать до категорії найбільш шкідливих антиконккурентних узгоджених дій, оскільки у таких випадках вибір для замовника обмежений лише поданими конкурсними пропозиціями і змова учасників призводить до порушення права замовника на придбання товару за ціною, сформованою в умовах конкуренції, що, у свою чергу, має результатом необґрунтовані витрати (нераціональне витрачання)публічних коштів. Узгодивши свою поведінку та свої тендерні пропозиції, учасники закупівлі тим самим усунули конкуренцію та змагальність між собою, а отже, спотворили результат проведених торгів, порушивши право замовника на отримання найбільш ефективних для нього результатів, а відтак, вчинили антиконкурентні узгоджені дії, заборонені Законом України «Про захист економічної конкуренції»;

- в результаті такої узгодженої поведінки ФОП Аврахова Катерина Григорівна, ФОП Муравйов Дмитро Валерійович та ТОВ «МАРІ ФУДС» під час участі в торгах не було дотримано принципів здійснення закупівель, передбачених ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: добросовісної конкуренції серед учасників, максимальної економії й ефективності, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель. Узгоджений характер дій ФОП Аврахова Катерина Григорівна, ФОП Муравйов Дмитро Валерійович та ТОВ «МАРІ ФУДС» указує як на усвідомлення ними їх протиправності (порушення цими діями правил здійснення господарської діяльності), так і на передбачуваність і бажання настання наслідків від них (усунення конкуренції з метою протиправного отримання права на укладення договору). Вольова спрямованість антиконкурентних узгоджених дій зазначеного підприємства свідчить про їх умисність;

- участь у торгах виключно осіб, які узгоджували свої дії між собою та забезпечення таким чином перемоги учасника з найвищою ціною і є завідомо суперечна інтересам держави і суспільства мета укладення господарського договору;

- з урахуванням викладеного ФОП Аврахова Катерина Григорівна, маючи намір щодо отримання незаконного права на укладення договору з метою одержання прибутку, порушуючи інтереси держави та суспільства, а також інших учасників ринкових відносин, усвідомлюючи протиправність таких дій, їх суперечність інтересам держави і суспільства, прагнучи та свідомо допускаючи настання протиправних наслідків, узяло участь у проведенні конкурентної процедури закупівлі, знівелювавши змагальність у ній, внаслідок чого отримала бюджетні кошти в сумі 1 791 376, 20 грн;

- ураховуючи наявність умислу у ФОП Аврахової Катерини Григорівни, як сторони оспорюваного договору, одержані нею 1791376,20 гривень за цим правочином повинні бути повернуті іншій стороні договору, а отримані нею за рішенням суду кошти стягнуті в дохід держави на підставі ч. 3 ст. 228 Цивільного кодексу України.

Суд зазначає, що Верховний Суд ухвалою від 20.12.2024 прийняв до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справу №922/3456/23 за касаційними скаргами Спеціалізованого комунального підприємства "Харківзеленбуд" Харківської міської ради та Приватного підприємства "ЛСВ Моноліт" на рішення Господарського суду Харківської області від 22.11.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 24.01.2024.

У справі № 922/3456/23 Прокурор в інтересах держави в особі Харківської міської ради та Аудитслужби звернувся з позовом до СКП "Харківзеленбуд" та ПП "ЛСВ "Моноліт", в якому просив:

- визнати недійсним договір про закупівлю товарів від 25.11.2019 №627, укладений між СКП "Харківзеленбуд" та ПП "ЛСВ "Моноліт";

- стягнути з ПП "ЛСВ Моноліт" на користь СКП "Харківзеленбуд" 2 370 000,00 грн, а з СКП "Харківзеленбуд" одержані ним за рішенням суду 2 370 000,00 грн стягнути в дохід держави.

У справі № 922/3456/23 позовні вимоги обґрунтовані тим, що ПП "ЛСВ Моноліт" порушило законодавство про захист економічної конкуренції шляхом вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що спрямовані на спотворення результатів тендера (торгів) та укладення договору про закупівлю товарів на неконкурентних засадах, що не узгоджується із законною господарською діяльністю у сфері публічних закупівель. За таких обставин, за твердженнями прокурора, рішення тендерного комітету та договір про закупівлю товарів, укладений за результатами відкритих торгів, підлягають визнанню недійсними відповідно до ч.1 ст.203, ч.1 ст.215, ч.3 ст.228 Цивільного кодексу України. Посилаючись на ч.3 ст.228 ЦК прокурор просив застосувати наслідки недійсності укладеного договору, що суперечить інтересам держави та суспільства, та стягнути з ПП "ЛСВ "Моноліт" на користь СКП "Харківзеленбуд" кошти, сплачені останнім на виконання договору, у розмірі 2 370 000,00 грн, а далі - отримані СКП "Харківзеленбуд" за рішенням суду кошти у вказаному розмірі - стягнути в дохід держави.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду ухвалою від 13.11.2024 передав справу № 922/3456/23 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (далі - Об`єднана палата) для відступу від висновків щодо застосування норм права (ч.1 ст.203, ч.1 ст.215, ч.3 ст.228 ЦК, ч.1 ст.208 ГК, статей 6, 50, 51, 52, 55 Закону "Про захист економічної конкуренції"), викладених в раніше ухваленій постанові Верховного Суду від 17.10.2024 у справі № 914/1507/23 (у складі колегії суддів судової палати для розгляду справ щодо захисту прав інтелектуальної власності, а також пов`язаних з антимонопольним та конкурентним законодавством).

В ухвалі від 13.11.2024 у справі № 922/3456/23 колегія суддів зазначила наступне:

- колегія суддів не погоджується з висновками щодо можливості визнання недійсним договору, укладеного з порушенням учасником закупівлі законодавства про захист економічної конкуренції, з підстав, передбачених ч.3 ст.228 ЦК, а також щодо можливості застосування передбачених цією статтею наслідків недійсності правочину, вчиненого з метою, що суперечить інтересам держави та суспільства, вважаючи, що до таких правовідносин сторін положення ч.3 ст.228 ЦК та ч.1 ст.208 ГК є незастосовними (п.19 ухвали);

- вважає за необхідне відступити від висновків, викладених у постанові від 17.10.2024 у справі № 914/1507/23, щодо можливості застосування передбачених положеннями ч.3 ст.228 ЦК наслідків недійсності договору, вчиненого з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства, зокрема, у разі визнання недійсним договору, укладеного з порушенням учасником закупівлі законодавства про захист економічної конкуренції (п.20 ухвали);

- таку необхідність мотивує тим, що майнові санкції, передбачені положеннями ч.3 ст.228 ЦК, ч.1 ст.208 ГК в разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, не підлягають застосуванню як такі, що порушують критерій сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном із гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у світлі практики Європейського суду з прав людини. У разі визнання судом на підставі зазначених норм недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, підлягають застосуванню наслідки виконання недійсного правочину, передбачені ч.1 ст.216, п.1 ч.1 ст.1212 ЦК (п.21 ухвали);

- колегія суддів зазначає, що як у справі №922/3456/23, так і у справі №914/1507/23, єдиним доказом того, що оспорюваний договір завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, є рішення Антимонопольного комітету України в антимонопольній справі, яким визнано дії відповідачів як учасників спірної закупівлі, щодо узгодження ним своєї поведінки під час участі в конкурсних торгах на закупівлю, яким встановлений факт порушення законодавства про захист економічної конкуренції, що передбачені п.4 ч.2 ст.6 та п.1 ст.50 Закону "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосується спотворення результатів торгів (п.22 ухвали);

- колегія суддів пропонує відступити від висновку, викладеного у постанові від 17.10.2024 у cправі №914/1507/23, про те, що встановлене в установленому порядку порушення законодавства про захист економічної конкуренції є підставою для визнання недійсним договору, укладеного з переможцем закупівлі, відповідно до ч.3 ст.228 ЦК, а також про наявність підстав для застосування правових наслідків, передбачених ч.3 ст.228 ЦК, у разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства (п.23 ухвали);

- необхідність відступу мотивує тим, що сам лише факт вчинення порушення у вигляді антиконкурентних узгоджених дій під час участі у спірній закупівлі, встановлений рішенням АМК, не є підставою для визнання оспорюваного правочину недійсним як такого, що вчинений з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства. Крім того, за порушення законодавства про захист економічної конкуренції Законом "Про захист економічної конкуренції" передбачена відповідальність, зокрема, у вигляді штрафу (ст.51, ч.2 ст.52 Закону "Про захист економічної конкуренції"). Згідно з частинами 1 і 2 ст.55 Закону "Про захист економічної конкуренції" особи, яким заподіяно шкоду внаслідок порушення законодавства про захист економічної конкуренції, можуть звернутися до господарського суду із заявою про її відшкодування. Положення Закону "Про захист економічної конкуренції" є спеціальними у випадку порушення його норм. Прокурор, у разі завдання, на його думку, шкоди інтересам держави і суспільства внаслідок укладення і виконання договору, не позбавлений можливості розрахувати завдані таким порушенням збитки та пред`явити вимогу про їх стягнення з винної особи, як це передбачено ст.55 Закону "Про захист економічної конкуренції" (п.24 ухвали).

Ухвалою від 20.12.2024 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду прийняла до розгляду справу № 922/3456/23.

На сьогодні розгляд справи № 922/3456/23 не закінчено.

Із вказаного вбачається, що справа № 917/264/25, яка перебуває на розгляді у Господарському суді Полтавської області, є подібною до справи № 922/3456/23, що переглядається об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, за суб`єктним складом спірних правовідносин, предметом спору та правовим регулюванням спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд виходить з того, що на розгляді об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду перебуває справа, за наслідками перегляду якої об`єднана палата висловиться, а відтак у судовому рішенні міститиметься правовий висновок про те, як саме повинна застосовуватися норма права, із застосуванням якої не погодилася колегія суддів, що передала справу на розгляд об`єднаної палати, і вказана норма є застосовчою і у даній справі (№ 917/264/25).

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

За змістом пункту 11 частини першої статті 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

На підставі вищевикладеного, необхідно зупинити провадження у справі № 917/264/25 до закінчення перегляду в касаційному порядку справи № 922/3456/23.

Керуючись ст. 228, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1.Продовжити строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.

2. Зупинити провадження у справі № 917/264/25 до закінчення перегляду в касаційному порядку справи № 922/3456/23.

3. Зобов`язати учасників справи повідомити суд про настання підстав для поновлення провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення суддею. Ухвала може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду.

Дата підписання ухвали: 18.03.2025.

Суддя Т. М. Безрук