УХВАЛА

м. Київ

03.03.2025Справа № 24/142-б

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "МАГ"

про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 за нововиявленими обставинами

За заявою Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

до Відкритого акціонерного товариства "Радикал" ()

про банкрутство

Суддя Чеберяк П.П. (головуючий) Суддя Мудрий С.М.

Суддя Яковенко А.В.

Представники сторін:

Від заявника не з`явилися

Від боржника не з`явилися

Від ліквідатора Кучерявий Д.В. - представник

Від Фірми «МАГ» у формі ТОВ Будова Н.М. - представник

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справи № 24/142-б за заявою Публічного акціонерного товариства "Київенерго" про банкрутство Відкритого акціонерного товариства "Радикал" на стадії ліквідаційної процедури, введеної постановою Господарського суду м. Києва від 30.11.2016.

25.07.2023 до Господарського суду м. Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "МАГ" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.08.2023 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "МАГ" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б за нововиявленими обставинами залишено без руху та встановлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Фірма "МАГ" строк для усунення недоліків заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання доказів сплати судового збору в розмірі 4 026,00грн.

11.08.2023 до Господарського суду м. Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "МАГ" про усунення недоліків заяви про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 11.09.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "МАГ" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б за нововиявленими обставинами, розгляд справи призначено на 05.10.2023.

05.10.2023 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання ліквідатора Відкритого акціонерного товариства "Радикал" арбітражного керуючого Ткачука О.В. про закриття провадження у справі.

Судове засідання 05.10.2023 не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючого судді Чеберяка П.П. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 09.10.2023 розгляд справи призначено на 16.11.2023.

16.11.2023 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання ліквідатора Відкритого акціонерного товариства "Радикал" арбітражного керуючого Ткачука О.В. про закриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 16.11.2023 розгляд справи відкладено на 07.12.2023.

06.12.2023 до Господарського суду м. Києва надійшли додаткові пояснення заявника.

У судовому засіданні 07.12.2023 було оголошено перерву до 08.02.2024.

Судове засідання 08.02.2024 не відбулось у зв`язку зі зміною складу суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.02.2024 справу № 24/142-б за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "МАГ" про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 за нововиявленими обставинами передано на розгляд наступному складу суду: Чеберяку П.П. (головуючий), Мудрому С.В. та Яковенко А.В.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.02.2024 розгляд справи призначено на 01.04.2024.

У судовому засіданні 01.04.2024 було оголошено перерву до 20.05.2024.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.05.2023 відмовлено в задоволенні клопотання ліквідатора Відкритого акціонерного товариства "Радикал" арбітражного керуючого Ткачука О.В. про закриття провадження у справі.

Крім того, ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.05.2024 розгляд справи відкладено на 08.07.2024.

У судовому засіданні 08.07.2024 було оголошено перерву до 23.09.2024

У судовому засіданні 23.09.2024 було оголошено перерву до 18.11.2024.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 18.11.2024 розгляд справи відкладено на 09.12.2024.

09.12.2024 до Господарського суду м. Києва надійшла відповідь позивача на відзив ліквідатора.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 09.12.2024 розгляд справи відкладено на 03.03.2025.

09.01.2025 до Господарського суду м. Києва надійшла заява Фірми «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про роз`яснення ухвали Господарського суду м. Києва від 20.05.2024.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 10.02.2025 розгляд заяви призначено на 03.03.2025.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 03.03.2024 відмовлено в задоволенні заяви Фірми «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про роз`яснення ухвали Господарського суду м. Києва від 20.05.2024 у справі № 24/142-б.

Також у судовому засіданні 03.03.2025 представник Фірми «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю надав пояснення по суті заяви про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б за нововиявленими обставинами.

Представник ліквідатора щодо задоволення поданої заяви заперечив.

Як вбачається з матеріалів справи, Фірма «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю звернулась із заява про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б, якою було відмовлено в задоволенні скарги Фірми «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю на дії і бездіяльність ліквідатора Відкритого акціонерного товариства "Радикал" арбітражного керуючого Ткачука О.В. в якій просить скасувати означену ухвалу та постановити ухвалу, якою задовольнити скаргу на дії і бездіяльність ліквідатора Відкритого акціонерного товариства "Радикал" арбітражного керуючого Ткачука О.В. та відсторонити останнього від виконання покладених на нього обов`язків, а також постановити окрему ухвалу по відношенню до ліквідатора Відкритого акціонерного товариства "Радикал" арбітражного керуючого Ткачука О.В. щодо зловживання ним процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків та неналежного виконання професійних обов`язків ліквідатора ВАТ "Радикал" у справі № 24/142-б про банкрутство останнього, а також вчинення ним діянь, які містять ознаки кримінального правопорушення, а саме приховування та перекручення відомостей про екологічний стан (ст. 238 КК України), введення в оману суду (ст. 383 КК України), зловживання повноваженнями особами, які надають публічні послуги (ч. 3 ст. 365-2 КК України).

Відповідно до частини першої статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Передбачений нормами глави 3 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин та має свої особливості. Вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

До нововиявлених обставин належать матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийнято). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами. Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже було оцінено господарським судом у процесі розгляду справи. Не можуть бути визнані нововиявленими викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі. Не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Сталість наведеної правової позиції Верховного Суду підтверджується послідовно викладеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду в постановах від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а, від 09.06.2022 у справі № 9901/230/20.

Порядок перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами урегульовано статтею 320 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини 1 якої рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, відповідно до частини 2 статті 320 Господарського процесуального кодексу України є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є одночасна відповідність таким трьом умовам: 1) існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; 2) на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не були та не могли бути відомі ні заявникові, ні суду, ні іншим учасникам господарського процесу; 3) істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Зазначений висновок щодо ознак нововиявлених обставин у господарському процесі є сталим та неодноразово викладався у постановах Верховного Суду, зокрема у постановах від 03.04.2018 року у справі № 910/6052/16, від 07.08.2018 року у справі № 915/1708/14, від 19.05.2020 року у справі № 910/19793/14, від 25.08.2020 року у справі № 910/6052/16, від 07.10.2020 року у справі № 922/1026/19, від 23.02.2024 року у справі № 909/837/13.

Водночас законодавець також визначив, що не є нововиявленими обставинами. Так положеннями частини четвертої статті 320 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Велика Палата Верховного Суду та Верховний Суд також у постановах послідовно сформулювали правові висновки, що не є нововиявленими обставинами, зокрема:

- не належать до нововиявлених нові обставини, які виникли або змінилися після ухвалення судом рішення, новий доказ або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову; не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювали суди під час розгляду справи (пункт 6.38 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 9901/819/18 від 14.04.2021, а також подібні правові висновки, що викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.05.2021 у справі № 752/4995/17, постанові Верховного Суду від 12.04.2022 у справі № 904/3923/20);

- не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи; крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені частиною другою статті 423 ЦПК України, відсутні, а також якщо обставини, визначені частиною другою статті 423 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи (пункти 27-28 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 127/10129/17 від 22.01.2019);

- не можуть бути визнані нововиявленими обставинами викладені в іншій справі висновки суду щодо обставин справи (оцінка доказів), юридична оцінка обставин справи в іншій справі та правові підстави рішення суду або його мотиви на предмет застосування норм права в іншій справі; не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, виявлені після постановлення рішення суду, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах (правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27.08.2019 у справі №920/1077/16, від 15.01.2020 у справі №916/24/17);

- обставини, які виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, не можуть визнаватися нововиявленими; до того ж не вважається нововиявленими обставини зміна правової позиції суду в інших подібних справах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а);

- не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі; обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими (постанова Великої Палати Верховного Суду від 09.06. 2022 у справі № 9901/230/20).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (§§ 27-34 рішення ЄСПЛ у справі "Праведна проти Росії" від 18.11.2004).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Заявник у цій справі як на нововиявлену обставину посилається на постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 29.11.2022 у справі № 640/10091/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Люксон» до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів і захисту споживачів, третя особа: Відкрите акціонерне товариство «Радикал» про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії щодо скорочення розміру санітарно-захисної зони від джерел забруднення - колишнього цеху електролізу не діючого підприємства ВАТ «Радикал» в північно-західному напрямку у якій Верховним Судом встановлено:

пунктом 2, що для проведення державної санітарно-епідеміологічної експертизи у встановленому законодавством (для власника) порядку звернувся ВАТ «Радикал», в особі арбітражного керуючого (ліквідатора) Ткачука О.В.;

пунктом 44 зазначеної постанови - що відповідно до пунктів 5.1., 5.2. Порядку № 247 (проведення державної санітарно-епідеміологічної експертизи) заявниками державної санітарно-епідеміологічної експертизи є власники об`єкта експертизи (у даному випадку цеху електролізу особливо небезпечного підприємства ВАТ «Радикал») або вповноважені ними особи;

пунктом 59 - що арбітражний керуючий ВАТ «Радикал» може вважатись власником об`єкта експертизи цеху електролізу особливо небезпечного підприємства ВАТ «Радикал») для цілей Порядку № 247, у відповідності до розділу 1 якого об`єкт державної санітарно-епідеміологічної експертизи - є «..об`єкти, коли їх шкідливий вплив установлено в процесі функціонування».

Заявник зазначає, що вказана постанова Верховного Суду набрала законної сили з дати її прийняття і була чинною на момент розгляду і винесення ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі 24/142-б про відмову у задоволенні скарги на дії і бездіяльність ліквідатора ВАТ «Радикал». ЇЇ зміст був відомий арбітражному керуючому ВАТ «Радикал» та його представникам, які його приховали від господарського суд. Однак, ця істотна для справи 24/142-б обставина, а саме - що ліквідатор ВАТ «Радикал» визнаний Верховним Судом власником цеху електролізу та шламонакопичувача) не була відома кредитору банкрута ВАТ «Радикал» - Товариству з обмеженою відповідальністю «МАГ» на час його звернення до Господарського суду м. Києва з обґрунтованою скаргою на дії і бездіяльність ліквідатора ВАТ «Радикал» щодо виконання вимог природоохоронного законодавства внаслідок того, що ТОВ «МАГ» не було присутнім під час оголошення постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 29 листопада 2022 року у справі №640/10091/21 і не знало про існування цієї постанови.

У контексті означених доводів та висновків судів суд зазначає, що заявник обґрунтовує свою заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не існуванням нововиявленої обставини у розумінні статті 320 Господарського процесуального кодексу України, а фактично посилається на переоцінку доказів, яким надавалася оцінка в процесі розгляду справи та стосується обставин, які вже були встановлені судами.

Заявник не навів жодної істотної для справи обставини, яка не була встановлена судом, що виключає можливість задоволення заяви про перегляд окремої ухвали за нововиявленими обставинами.

Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 у справі № 19/5009/1481/11.

В силу приписів ч.ч. 3, 4 ст. 325 ГПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі. У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Також, як зазначалось вище, заявник просив постановити окрему ухвалу по відношенню до ліквідатора ВАТ "Радикал" Ткачука Олександра Вікторовича щодо зловживання ним процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків та неналежного виконання професійних обов`язків ліквідатора ВАТ "Радикал" у справі № 24/142-б про банкрутство останнього, а також вчинення ним діянь, які містять ознаки кримінального правопорушення, а саме приховування та перекручення відомостей про екологічний стан, введення в оману суду, зловживання повноваженнями особами, які надають публічні послуги.

При цьому, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви Фірми «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б, а відтак відсутні підстави для задоволення клопотання про постановлення окремої ухвали щодо ліквідатора ВАТ "Радикал" арбітражного керуючого Ткачука Олександра Вікторовича.

У зв`язку з відмовою у задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б, судовий збір покладається на заявника (Фірму «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю) відповідно до ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. 234, 320-325 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви Фірми «МАГ» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про перегляд ухвали Господарського суду м. Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б за нововиявленими обставинами відмовити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.12.2022 у справі № 24/142-б залишити без змін.

3. Копію ухвали направити учасникам провадження у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.П. Чеберяк (головуючий)

Суддя С.М. Мудрий

Суддя А.В. Яковенко