ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" березня 2025 р. Справа№ 910/19105/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мальченко А.О.

суддів: Скрипки І.М.

Козир Т.П.

при секретарі судового засідання Линник А.М.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) на рішення Господарського суду міста Києва від 12.12.2024

у справі № 910/19105/23 (суддя О.В. Котков)

за позовом Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC)

до Антимонопольного комітету України

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Приватне акціонерне товариство «Монделіс Україна»

та за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Центр харчових технологій»

про визнання недійсним рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2023 року Компанія Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - відповідач, АМКУ, Комітет) про визнання недійсним рішення Антимонопольного комітету України від 06.10.2023 № 127-26.4/01-5463 про відмову у розгляді справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами розгляду заяви Компанії Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) про порушення ТОВ «Торговий дім «Центр харчових технологій» законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, Антимонопольний комітет України прийняв рішення, оформлене листом, яким відмовив у розгляді справи за № 127-26.4/01-5463 від 06.10.2023. Позивач зазначає, що в оскаржуваному рішенні Комітет не надав оцінки суті викладених у заяві обставин та відмовив у розгляді справи, а тому оскаржуване рішення є необґрунтованим та невичерпним, що є підставою для визнання його недійсним.

Заперечуючи проти позовних вимог відповідач зазначив, що оскаржуване рішення прийняте Комітетом в межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені законом, а висновки, викладені у рішенні, відповідають встановленим фактичним обставинам та є обґрунтованими.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.12.2024 в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що висновки Антимонопольного комітету України, викладені у рішенні від 06.10.2023 № 127-26.4/01-5463, відповідають обставинам справи, встановленим відповідачем за результатами розгляду заяви та доданих до неї документів.

Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та постановити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції прийнято рішення з неповним з`ясуванням обставин справи, а тому відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) рішення Господарського суду міста Києва від 12.12.2024 підлягає скасуванню.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає про те, що ним належним чином доведено відсутність у ТОВ «ТД «ЦХТ» дозволу (згоди) на використання Торгівельних марок PHILADELPHIA на території України.

Апелянт наголошує на тому, що судом першої інстанції не було надано оцінку висновку експерта Андрєєвої А.В. та висновку за результатами опитування споживачів стосовно можливості сплутування торгівельних марок м`яких сирів ФІЛОКРЕМІЯ та PHILADELPHIA.

Як зазначає апелянт, дії ТОВ «ТД «ЦХТ» стосовно неправомірного використання позначення ФІЛОКРЕМІЯ призвело до змішування з діяльністю позивача та третьої особи на стороні позивача, і як наслідок негативно впливає на їх діяльність, призводить до досягнення ТОВ «ТД «ЦХТ» неправомірних переваг у конкуренції, має відчутний негативний вплив на умови конкуренції на ринку м`яких сирів.

На переконання апелянта, ним були надані до АМКУ та до суду першої інстанції належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження кожного з складових частин порушення за ст. 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конференції», а тому рішення АМКУ про відмову ухвалено з неповним з`ясування обставин, які мають значення для справи.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2025 апеляційну скаргу Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Мальченко А.О., суддів Козир Т.П., Скрипки І.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.02.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) на рішення Господарського суду міста Києва від 12.12.2024 у справі № 910/19105/23. Розгляд апеляційної скарги призначено на 12.03.2025. Учасникам апеляційного провадження встановлено строк для подання відзивів на апеляційну скаргу до 21.02.2025. Витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/19105/23.

13.02.2025 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Відзив мотивований тим, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та прийнятим без порушення норм матеріального та процесуального права, з посиланням на норми чинного законодавства, за результатом всебічного та повного з`ясування обставин, що мають значення для справи.

АМКУ зазначає про те, що в кожній окремій справі ним здійснюється оцінка наданих аргументів у межах своєї компетенції, враховуючи ключові аспекти справи, що мають істотне значення для прийняття рішення та дозволяє сторонам зрозуміти мотиви ухвалення рішення.

Відповідач наголошує на тому, що скаржник у своїй апеляційній скарзі фактично спонукає суд встановити в діях ТОВ «ТД «ЦХТ» ознаки недобросовісної конкуренції.

Антимонопольний комітет України звертає увагу суду на те, що об`єктом дослідження експертизи, наданої позивачем, були фотографічні зображення лицьової сторони упаковки, в той час як об`єктом дослідження Комітету під час розгляду заяви, були оригінали упаковок.

Враховуючи зазначене, відповідач вважає, що апеляційну скаргу позивача необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін.

13.02.2025 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/19105/23.

У судове засідання 12.03.2025 третя особа 1 та третя особа 2 явку своїх уповноважених представників не забезпечили, про поважність причин нез`явлення в судове засідання суд не повідомляли, хоча про день, місце та час були повідомлені належним чином, шляхом доставлення копії ухвали суду апеляційної інстанції від 03.02.2025 до їх електронних кабінетів.

Згідно з частиною 1 статті 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 12 статті 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду.

Обговоривши питання щодо можливості розгляду апеляційної скарги за відсутності представників третіх осіб, явка яких у судове засідання обов`язковою не визнавалась, враховуючи, що наявні в матеріалах справи докази є достатніми для її розгляду без заслуховування пояснень третіх осіб, колегія суддів, порадившись на місці, ухвалила здійснити розгляд скарги без участі нез`явившихся осіб.

У судовому засіданні 12.03.2025 позивач підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

12.03.2025 у судовому засіданні колегією суддів було оголошено вступну та резолютивну частини постанови господарського суду апеляційної інстанції.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Разом із цим, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частини 4 статті 269 ГПК України).

Колегія суддів, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи із нижчезазначеного.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено місцевим господарським судом, 12.04.2023 Приватне акціонерне товариство «Монделіс Україна» (заявник-1) та Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) (заявник-2) звернулися до Антимонопольного комітету України із заявою про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Центр харчових технологій» законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, яке полягає у неправомірному використанні позначення «ФІЛОКРЕМІЯ» та оформлення упаковок м`якого сиру під цим позначенням без дозволу (згоди) заявників, які раніше на території України почали використовувати схоже позначення «PHILADELPHIA» та оформлення упаковок м`яких сирів під цим позначенням, м`який сир «PHILADELPHIA», що може призвести до змішування з діяльністю заявників.

Заявники у заяві зазначали про те, що Приватне акціонерне товариство «Монделіс Україна» належить до групи компаній Mondelez International, яка займається виробництвом та збутом м`якого сиру «PHILADELPHIA». В Україні група компаній Mondelez International представлена ПрАТ «Монделіс Україна». Основним видом діяльності ПрАТ «Монделіс Україна», згідно з класифікацією видів економічної діяльності є: 10.82 Виробництво какао, шоколаду та цукрових кондитерських виробів (основний); 46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками. Основним видом діяльності ПрАТ «Монделіс Україна», згідно з класифікацією видів економічної діяльності є: 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (основний); 10.13 Виробництво м`ясних продуктів 10.51 Перероблення молока, виробництво масла та сиру.

Компанія Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) (юридична особа створена та діє за законодавством Сполучених Штатів Америки) у встановленому законодавством України порядку набула права на знаки для товарів та послуг «PHILADELPHIA» та є власником торговельних марок за свідоцтвами України:

(1) від 30.09.1996 № 7095 (зображення знака: ФИЛАДЕЛЬФИЯ БРЕНД);

(2) від 25.04.1997 № 7938 (зображення знака: PHILADELPHIA BRAND);

(3) від 25.03.2010 № 120449 (зображення знака: PHILADELPHIA);

(4) від 27.07.2015 № 201732 (зображення знака:

(5) від 18.01.2023 № 328045 (зображення знака:

Зокрема, заявники стверджують, що у жовтні 2022 року їм стало відомо, що ТОВ «Торговий Дім «Центр харчових технологій» виробляє вершковий сир - сир м`який ФІЛОКРЕМІЯ, продаж якого здійснюється через вебсайт https://moldar.com.ua за прямим посиланням: https://moldar.com.ua/produkciya/syru/krem-syr-filokremia.

Дизайн упаковки продукції сиру м`якого ФІЛОКРЕМІЯ повністю відтворює ключові елементи упакування продукції м`якого сиру «PHILADELPHIA», а використання синьо-білих кольорів на упаковці сиру м`якого ФІЛОКРЕМІЯ створює хибне враження у споживача про належність сиру м`якого ФІЛОКРЕМІЯ до бренду «PHILADELPHIA». Ідентичні сині елементи з високою розрізняльною здатністю, що зображені упаковці сиру м`якого ФІЛОКРЕМІЯ містяться також і на упаковці м`якого сиру «PHILADELPHIA», що підсилює схожість оформлень упаковок.

Графічні словесні елементи «ФІЛОКРЕМІЯ» та «PHILADELPHIA» є схожими, оскільки ці словесні елементи виконані великими літерами синього кольору та мають однакове розташування на упаковці по відношенню до інших елементів, що підтверджується Висновком за результатами опитування споживачів стосовно можливості сплутування торговельних марок м`яких сирів, складеним Приватним підприємством «Міжнародна маркетингова група».

За викладених у заяві обставин, заявники просили розпочати провадження про порушення ТОВ «Торговий Дім «Центр харчових технологій» законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбаченого статтею 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», та прийняти рішення про визнання факту недобросовісної конкуренції, припинення недобросовісної конкуренції та накладення штрафу.

01.05.2023 Антимонопольний комітет України листом № 127-26.4/04-6385е повідомив заявників про залишення заяви без руху та запропоновав упродовж 30 днів з дня отримання зазначеного листа надати Комітету інформацію та належним чином засвідчені копії документів, наявні в заявників, що підтверджують викладені в заяві обставини.

Заявники звернулися до Комітету із клопотанням від 08.06.2023 (вх. Комітету № 8-04/8024 від 12.06.2023) про подовження строку надання інформації на лист.

Листами від 07.07.2023 (вх. Комітету № 8-04/9002 від 10.07.2023) та від 18.09.2023 (вх. Комітету № 8-04/11990 від 20.09.2023) заявники надали до Комітету запитувані документи та інформацію.

18.07.2023 Антимонопольний комітет України листом № 127-26.4/04-8408е повідомив заявників про продовження строку розгляду заяви на 60 календарних днів.

Листом від 06.10.2023 № 127-26.4/01-5463 Антимонопольний комітет України відмовив Приватному акціонерному товариству «Монделіс Україна» та Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) у розгляді справи про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції у зв`язку з тим, що за результатами розгляду заяви встановлено відмінності позначення «ФІЛОКРЕМІЯ», що нанесене на упаковку сир м`який ФІЛОКРЕМІЯ та позначення «PHILADELPHIA», що нанесене на упаковку м`якого сиру PHILADELPHIA, а також ряд інших суттєвих відмінностей в сукупному оформлені сиру м`якого ФІЛОКРЕМІЯ та м`якого сиру PHILADELPHIA, наявність індивідуалізуючих ознак, які притаманні окремо кожній із зазначеної продукції, що свідчить про відсутність схожості між використаними позначеннями до ступеню змішування.

Позивач не погоджується із рішенням АМКУ щодо відмови у розгляді справи, вважає, що оскаржуване рішення не містить обґрунтування відмови у розгляді справи, враховуючи надану у заяві інформацію та докази, яким взагалі не надано оцінку.

Як правильно вказав місцевий господарський суд, спір у даній справі виник у зв`язку з відмовою АМКУ у розгляді справи за заявою Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) та Приватного акціонерного товариства «Монделіс Україна» про порушення ТОВ «Торговий дім «Центр харчових технологій» законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, що було оформлено листом від 06.10.2023 № 127-26.4/01-5463. Тобто, предметом розгляду справи №910/19105/23 є визнання недійсним рішення про відмову в розгляді справи за заявою позивача стосовно порушення відповідачем законодавства про захист від недобросовісної конкуренції.

Особливості спеціального статусу Антимонопольного комітету України обумовлюються його завданнями та повноваженнями, в тому числі роллю у формуванні конкурентної політики, та визначаються Законом України «Про Антимонопольний комітет України», іншими актами законодавства і полягають, зокрема, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Антимонопольного комітету України, визначених розділом VII Закону України «Про захист економічної конкуренції», визначених главою 6 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» Антимонопольний комітет України є державним органом зі спеціальним статусом, метою діяльності якого є забезпечення державного захисту конкуренції у підприємницькій діяльності та у сфері державних закупівель.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про Антимонопольний комітет України», основним завданням Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині: 1) здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; 2) контролю за концентрацією, узгодженими діями суб`єктів господарювання та дотриманням вимог законодавства про захист економічної конкуренції під час регулювання цін (тарифів) на товари, що виробляються (реалізуються) суб`єктами природних монополій; 3) сприяння розвитку добросовісної конкуренції; 4) методичного забезпечення застосування законодавства про захист економічної конкуренції; 5) здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері публічних закупівель; 6) проведення моніторингу державної допомоги суб`єктам господарювання та здійснення контролю за допустимістю такої допомоги для конкуренції.

Приписами статті 4 Закону України «Про Антимонопольний комітет України»визначено, що Антимонопольний комітет України будує свою діяльність на принципах законності, гласності, захисту конкуренції на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом та пріоритету прав споживачів.

Статті 7 та 16 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» закріплюють, що АМКУ має повноваження, зокрема, приймати передбачені законодавством про захист економічної конкуренції рішення за заявами і справами. Державний уповноважений АМК має повноваження розглядати заяви і справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, про надання дозволу, надання попередніх висновків стосовно узгоджених дій, концентрації, приймати розпорядження про початок розгляду справи або надавати мотивовану відповідь про відмову в розгляді справи.

Частинами. 1, 2 статті 12 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» передбачено, що для реалізації завдань, покладених на Антимонопольний комітет України, в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі утворюються територіальні відділення Антимонопольного комітету України, повноваження яких визначаються Комітетом у межах його компетенції. У разі необхідності можуть утворюватись міжобласні територіальні відділення. Повноваження територіального відділення Антимонопольного комітету України не можуть виходити за межі повноважень Антимонопольного комітету України, визначених законом.

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» встановлено, що недобросовісною конкуренцією є будь-які дії в конкуренції, що суперечать торговим та іншим чесним звичаям у господарській діяльності.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» відносини, пов`язані з захистом від недобросовісної конкуренції, регулюються цим Законом, Законом України «Про захист економічної конкуренції», Законом України «Про Антимонопольний комітет України», «Паризькою конвенцією про охорону промислової власності від 20 березня 1883 року», міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, іншими актами законодавства, виданими на підставі законів чи постанов Верховної Ради України.

Статтею 27 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» визначено, що процесуальні засади діяльності органів Антимонопольного комітету України щодо захисту від недобросовісної конкуренції, зокрема розгляд справ про недобросовісну конкуренцію, порядок виконання рішень та розпоряджень органів Антимонопольного комітету України, голів його територіальних відділень, їх перевірка, перегляд, оскарження та гарантії учасників процесу, інші питання щодо захисту від недобросовісної конкуренції регулюються законодавством про захист економічної конкуренції з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з абзацом 2 частини 2 статті 39 Закону України «Про захист економічної конкуренції» заявником є особа, яка подала заяву, подання про порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) (позивач) та Приватне акціонерне товариство «Монделіс Україна» звернулися до Антимонопольного комітету України із заявою, у якій просили розпочати провадження у зв`язку з порушенням законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбаченого статтею 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції».

Відповідно до пункту 20 Правил розгляду заяв і справ у разі невиявлення ознак порушення законодавства про захист економічної конкуренції державний уповноважений, голова відділення відмовляють у розгляді справи, про що письмово повідомляється заявнику.

Антимонопольним комітетом України у оскаржуваному рішенні зазначено про невиявлення Комітетом ознак порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, передбаченого статтею 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції».

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» неправомірним є використання імені, комерційного (фірмового) найменування, торговельної марки (знака для товарів і послуг), рекламних матеріалів, оформлення упаковки товарів і періодичних видань, інших позначень без дозволу (згоди) суб`єкта господарювання, який раніше почав використовувати їх або схожі на них позначення у господарській діяльності, що призвело чи може призвести до змішування з діяльністю цього суб`єкта господарювання.

Виходячи з положень статті 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», її структура складається з наступних частин: (1) юридичний факт використання певних позначень; (2) встановлення факту схожості спірних позначень; (3) відсутність дозволу особи, яка є уповноваженою надавати дозвіл на таке використання; (4) належність позначень, щодо яких виникає спір, до особи має засвідчуватись документом, який підтверджує факт використання позначення у господарській діяльності; (5) встановлення факту першості використання позначення у господарському обігу суб`єктом господарювання, що вважає свої права порушеними; (6) асоціативний зв`язок позначення з діяльністю суб`єкта господарювання, що вважає свої права порушення; (7) можливість змішування діяльності суб`єктів господарювання між якими виник спір щодо відповідних позначень.

Суд зазначає про те, що з огляду на те, що спір у справі виник у сфері конкурентних правовідносин, до предмета доказування у цій справі входять обставини, пов`язані з підтвердженням документально факту використання чужого позначення у господарській діяльності; доведення факту першості заявника у використанні позначення у господарському обігу та здобуття ним репутації на певному ринку; відсутність дозволу особи, яка має право на використання позначення та право забороняти використання позначення іншим особам; можливість змішування товарів і діяльності порушника з товарами і діяльністю заявника (тобто, здійснення господарської діяльності на одному чи суміжному ринку на території України).

Відсутність доказів стосовно хоча б однієї із складових ознак правопорушення, унеможливлює застосування статті 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» до тих правовідносин, які виникають у зв`язку з використанням будь-якого позначення. При цьому між відповідними суб`єктами господарювання обов`язкова наявність відносин конкуренції та/або наміри відповідача у антимонопольній справі щодо набуття конкурентних переваг на відповідному ринку.

Згідно з частиною 1 статті 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції» підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів АМК є: неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи; не доведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; заборона концентрації відповідно до Закону України «Про санкції»; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Перевіривши оспорюване рішення Комітету на предмет всебічного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин антимонопольної справи та належної оцінки в ній доказів з урахуванням підстав позову, колегія суддів зазначає наступне.

Під час дослідження факту порушення позивачем антиконкурентного законодавства Комітет встановив та зробив висновки про нижчезазначене.

На підтвердження використання позначення PHILADELPHIA та оформлення упаковок м`якого сиру PHILADELPHIA, Заявники додали до заяви опаковання продукції - м`якого сиру PHILADELPHIA (Продукція-2) та упакування продукції - м`якого сиру ФІЛОКРЕМІЯ (Продукція-1).

Приватне акціонерне товариство «Монделіс Україна», Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) та Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Центр харчових технологій» є суб`єктами господарювання у розумінні ст. 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції».

Надані Заявниками документи не підтверджують, що Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) належить до групи компаній Mondelez International, а отже не надано належного обґрунтування, яким чином порушуються права Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC), внаслідок вчинення ТОВ «Торговий Дім «Центр харчових технологій» неправомірних, на думку Заявників, дій у конкуренції.

Заявниками не підтверджені обставини щодо використання ними в господарській діяльності на території України оформлення упаковки Продукції-2, з огляду на виробництво цієї продукції Компанією Виробником, пов`язаність якого із Заявниками відносинами контролю у розумінні ст. 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції» або входження якого до групи компаній Mondelez Internation також не підтверджена Заявниками.

Комітетом також встановлено, що основними елементами загального поля видимості упаковки Продукції-2 є словесне позначення «PHILADELPHIA», яке розміщене в центральній частині упаковки. Одночасно основними елементами загального поля видимості упаковки Продукції-1 є словесне позначення «ФІЛОКРЕМІЯ», яке розміщено в центральній частині упаковки.

Позначення «ФІЛОКРЕМІЯ», яке використовується в оформленні Продукції-1 та позначення «PHILADELPHIA», яке використовується в оформленні Продукції-2, містять співзвучні однакові слова, що може свідчити про схожість фонетичних ознак порівнюваних позначень. Разом з тим, вищезазначені позначення «ФІЛОКРЕМІЯ» та «PHILADELPHIA» мають ряд відмінностей, зокрема семантичних та графічних.

Враховуючи зазначені відмінності Комітет стверджує про відсутність схожості до ступеню змішування між позначенням «ФІЛОКРЕМІЯ» та «PHILADELPHIA», які використовуються при оформленні Продукції-1 та Продукції-2.

За результатом аналізу оформлення упакування Продукції-1 та Продукції-2 Комітет встановив наступне:

1. форма упакувань: Продукція-1 завернута у фольгу та має прямокутну форму; Продукція-2 являє собою стандартну пластикову коробку заокругленої форми.

2. колір упакувань: Продукція-1 являє собою поєднання синього кольору на срібному фоні; Продукція-2 являє собою поєднання темно-синього, сірого, білого та червоного кольорів.

3 інформація у маркуванні Продукції-1 та Продукції-2 містить позначення, що вказують на наявність індивідуальних ознак у кожному упакуванні.

Підсумовуючи установлене, Комітет вказав, що упакування Продукції-1 та Продукції-2 містять схожість окремих елементів, зокрема за фонетичним змістом позначення «ФІЛОКРЕМІЯ» та «PHILADELPHIA».

Разом з тим, за результатом порівняння упакувань Продукції-1 та Продукції-2 Комітетом встановлено відсутність схожості до ступеню змішування між оформленням упакувань.

В оспорюваному рішенні Комітет відхилив посилання Заявників на висновок від 12.12.2022 б/н за результатами опитування споживачів стосовно можливості сплутання торгівельних марок м`яких сирів посилаючись на те, що висновок не дає можливості визначити послідовність викладених в анкеті питань, за яким здійснювалося дослідження думок споживачів, а також у зв`язку з тим, що деякі питання викладені не коректно (є навідними), адже у цих питаннях закладена відповідь на них та міститься інформація, яку запитуючий хоче підтвердити.

Отже, за результатами розгляду заяви АМКУ встановлено відмінність позначення «ФІЛОКРЕМІЯ», що нанесене на опаковання сиру м`якого ФІЛОКРЕМІЯ та позначення «PHILADELPHIA», що нанесене на упаковку м`якого сиру PHILADELPHIA, а також ряд інших суттєвих відмінностей в сукупному оформленні Продукції-1 та Продукції-2, наявність індивідуалізуючи ознак, які притаманні окремо кожній із зазначеної продукції, свідчать про відсутність сходості між використаними позначеннями до ступеня змішування.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у справі, яка розглядається, за оспорюваним рішенням Комітету об`єктом захисту в конкурентних відносинах згідно зі ст. 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» є оформлення упакування м`яких сирів, що використовується обома виробниками цього товару, а не торгова марка та/або позначення.

Верховний Суд у справах №910/15222/18 (постанова від 10.03.2021) та №910/15594/18 (постанова від 05.10.2021), розглядав вимоги про скасування рішень АМКУ, якими суб`єктів господарювання визнано такими, що вчинили порушення за ст. 4 «Про захист від недобросовісної конкуренції» у вигляді використання схожого оформлення опаковання/використання на схожих опакованнях продукції позначень. Аналізуючи зміст приписів чч. 3, 5 ст. 13 Цивільного кодексу України, ст.10bis Паризької конвенції про охорону промислової власності від 20.03.1883, ч.1 ст.4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» (недобросовісна конкуренція та неправомірне використання оформлення упаковки товарів), з урахуванням положень ст.ст. 3, 5 Закону України «Про Антимонопольний комітет України», Верховний Суд зазначив, що чесним звичаям у господарській діяльності суперечать та, відповідно, можуть бути визнані актом недобросовісної конкуренції будь-які дії, здатні викликати змішування відносно підприємства, товарів чи промислової або торговельної діяльності конкурента.

При цьому, поняття «пріоритет», яке в Законі України «Про захист від недобросовісної конкуренції» використовується в розумінні переважного права на користування результатами правомірної, добросовісної та чесної підприємницької діяльності, з огляду на відмінності у сферах регулювання за своїм правовим змістом не є тотожним поняттю «пріоритет» за Законами України «Про охорону прав на промислові зразки», «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі», «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», які визначають пріоритет як першість заявки про реєстрацію відповідних прав.

З урахуванням приписів ст.ст. 27, 30 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» (процесуальні засади діяльності органів АМКУ щодо захисту від недобросовісної конкуренції; рішення органів АМКУ України), ст.ст. 3, 7, 19 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» (завдання та повноваження АМКУ; гарантії здійснення повноважень АМКУ), ст. 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції» (підстави для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів АМКУ), ст.5, пп. 2, 4 ст. 16 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» (умови надання правової охорони; права, що випливають із свідоцтва) та ст. 5, пп.2, 3 ст. 20 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки» (умови надання правової охорони; права, що випливають з патенту) суди у вирішенні подібних спорів мають виходити не лише з виключних прав власника зареєстрованої торговельної марки та/або промислового зразка щодо її/його використання, але й із загальних прав особи на користування результатами власної діяльності (якщо законом не встановлено іншого) та виключної компетенції органів Комітету у сфері захисту від недобросовісної конкуренції, а також з фактичних обставин використання відповідного опаковання двома виробниками на одному ринку стосовно одного товару (м`яких сирів), зовнішнє оформлення яких є схожим до ступеня сплутування та може призвести до змішування їх діяльності.

Реалізація положень наведених законодавчих приписів не пов`язана з наявністю чи відсутністю в особи, яка вважає свої права порушеними, охоронного документа, оскільки вони забезпечують захист від недобросовісної конкуренції з огляду на першість у використанні власних досягнень (оформлення опаковання, що сприяє індивідуалізації суб`єкта господарювання).

Використання особою зареєстрованого промислового зразка та/або торгової марки не лише для виготовлення та розповсюдження продукції, але й для позначення певних товарів, чим є випуск відповідної продукції у схожому опакованні, виходить за межі правового захисту, що надається власнику патенту згідно з п. 2 ст. 20 Закону України «Про охорону прав на промислові зразки».

Патент на промисловий зразок не дає підстав для маркування (оформлення) товару.

Також саме собою «позначення» не є самостійним об`єктом зі спеціально передбаченим законом статусом, який породжує певні права і обов`язки, у зв`язку з чим не має специфічного (спеціального) захисту. Згідно з конкурентним законодавством, зокрема ст. 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», позначення отримує захист у конкурентних відносинах, а не як самостійний об`єкт інтелектуальної власності (див. постанову Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №922/1966/18).

Ключовим у цьому випадку є питання щодо добросовісності/недобросовісності використання суб`єктами господарювання такого позначення/промислового зразка, адже власник патенту/свідоцтва повинен добросовісно користуватися правом, що випливає з патенту/свідоцтва (ст.ст. 17 Законів України «Про охорону прав на промислові зразки» та «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг»).

Істотне значення для правильного вирішення судового спору, який виник з конкурентних відносин, об`єктом захисту яких є оформлення опаковання товарів згідно зі ст. 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», має саме схожість зовнішнього вигляду оформлення опаковання товару.

Ураховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що з огляду на об`єкт захисту в спірних конкурентних відносинах відповідно до ст. 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» істотне значення для правильного вирішення цього судового спору має саме схожість елементів зовнішнього вигляду оформлення спірного опаковання м`яких сирів обох виробників (не розбіжність) і вплив цих елементів на схожість опаковання та встановлення обставин можливості змішування діяльності суб`єктів господарювання внаслідок використання схожого опаковання, тоді як першість у цьому випадку має значення лише з погляду використання суб`єктом господарювання власних досягнень (у цьому випадку - оформлення опаковання, що сприяє індивідуалізації суб`єкта господарювання), а не у розрізі встановлення обставин щодо першості використання позначення як такого, що у цьому випадку не є об`єктом захисту спірних конкурентних відносин.

Отже, для обґрунтування висновку про схожість протиставлених опаковань достатньо встановити та вказати їх подібні елементи та ознаки, адже правильність кваліфікації Комітетом виявленого порушення у цьому випадку залежить від загальної схожості опаковання товарів Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) (позивача), ПрАТ «Монделіс Україна» та ТОВ «Торговий Дім «Центр харчових технологій» у цілому, а не окремих її елементів, що може підтверджуватися доказами в антимонопольній справі, які стосуються дослідження саме питання щодо схожості опаковань, що має першочергове значення при вирішенні цього спору.

Подібний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 19.12.2024 у справі №910/1384/24.

За результатом розгляду заяви та зібраних матеріалів АМКУ дійшов висновку, що вказані у заяві обставини свідчать про відсутність змішування діяльності ТОВ «Торговий Дім «Центр харчових технологій» з діяльність Заявників, що є окремою обов`язковою складовою частиною порушення за статтею 4 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції»

У зв`язку з наведеним, керуючись пунктом 20 Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, АМКУ рішенням у формі листа від 06.10.2023 № 127-26.4/01-5463 повідомив, зокрема, позивача про відсутність належних підстав для початку розгляду справи, з огляду на невиявлення ознак порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Колегія суддів, зазначає, що господарські суди при розгляді справ про визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України не здійснюють кваліфікацію правопорушення і не повинні перебирати непритаманні суду функції, які здійснюються виключно органами Антимонопольного комітету України, але зобов`язані перевіряти правильність застосування відповідних правових норм (подібна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 №910/23000/17).

Отже, саме до повноважень органів Антимонопольного комітету України віднесено здійснення розгляду справ про захист від недобросовісної конкуренції, встановлення та кваліфікації правопорушення, в тому числі й об`єктивної її сторони.

Водночас господарські суди у розгляді справ мають перевіряти правильність застосування органами Антимонопольного комітету України відповідних правових норм, зокрема щодо обґрунтованості/доведеності належними та допустимими доказами наявності у діях конкретної особи (індивідуально визначених) кваліфікуючих ознак недобросовісної конкуренції.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що специфіка спорів щодо оскарження рішень Комітету полягає у тому, що у кожному конкретному випадку судами першої та апеляційної інстанцій під час розгляду справ з`ясовується питання наявності/відсутності підстав, зокрема, для визнання недійсними рішень органів Комітету, якими в силу приписів ст. 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції», зокрема, є: неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що оскаржуваним рішенням АМКУ заявнику надано достатньо вичерпну та обґрунтовану відповідь щодо піднятого ним питання. При прийнятті оскаржуваного рішення АМКУ діяв у межах своїх повноважень, у порядок та спосіб, встановлений законом, і оскільки АМК не встановлено ознак правопорушень, на які посилався апелянт, правові підстави для визнання недійсним або скасування рішення АМКУ України, яке оформлено листом від 06.10.2023 № 127-26.4/01-5463 «Про відмову у розгляді справи», передбачені ст. 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції», відсутні.

Колегія суддів звертає увагу на те, що передумовою застосування до спірних правовідносин Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» є наявність відносин конкуренції між суб`єктами господарювання, яких стосується порушення. Якщо ж порушення прав інтелектуальної власності відбувається поза сферою конкурентних відносин, то захист таких прав здійснюється виключно за приписами Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, інших законодавчих актів, що регулюють питання захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності, та відповідних норм процесуального права (постанова Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 910/1254/19.

Встановивши обставини даної справи та надавши відповідну правову оцінку зібраним у справі доказам, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що рішення Антимонопольного комітету України від 06.10.2023 № 127-26.4/01-5463 про відмову у розгляді справи є правомірним.

Щодо доводів апелянта про неврахування висновку експерта Андрєєвої А.В. та висновку за результатами опитування споживачів стосовно можливості сплутування торгівельних марок м`яких сирів ФІЛОКРЕМІЯ та PHILADELPHIA, колегія суддів зазначає наступне.

Як уже було зазначено вище, при розгляді заяви Комітет відхилив висновок за результатами опитування споживачів, оскільки було встановлено, що результати опитування споживачів зазначені у висновку не підтверджують/спростовують обставин, щодо схожості оспорюваних позначень та/або можливості змішування діяльності ТОВ «ТД «ЦХТ» з діяльністю Заявників, а тому такі результати не доводять обставини щодо схожості спірних позначень та можливості змішування діяльності.

Висновок експерта Андрєєвої А.В. не був об`єктом дослідження Комітета при розгляді заяви Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) про порушення ТОВ «Торговий дім «Центр харчових технологій» законодавства про захист від недобросовісної конкуренції, оскільки був отриманий вже після прийняття Комітетом оскаржуваного рішення, а тому не може вважатися належним доказом у справі враховуючи, що суди при розгляді справ про визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України не здійснюють кваліфікацію правопорушення, а перевіряють правильність застосування відповідних правових норм, зокрема щодо обґрунтованості/доведеності належними та допустимими доказами наявності у діях конкретної особи (індивідуально визначених) кваліфікуючих ознак недобросовісної конкуренції.

Враховуючи зазначене колегія суддів, вважає зазначені доводи апелянта не обґрунтованими.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1-3 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі статтею 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

З огляду на встановлені обставини справи та наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог.

Доводи апелянта про ухвалення господарським судом рішення з неповним з`ясуванням обставин справи не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції, а наявні в матеріалах справи докази свідчать про обґрунтованість викладених в оскаржуваному рішенні висновків суду.

При цьому, колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 04.11.1950) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» у рішенні від 18.07.2006 та у справі «Трофимчук проти України» у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених судом апеляційної інстанції, інші доводи позивача, викладені в апеляційній скарзі, не беруться до уваги, оскільки не впливають на вирішення спору у даній справі.

Згідно зі статтею 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищезазначене, апеляційний господарський суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 12.12.2024 у справі №910/19105/23 прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги законних та обґрунтованих висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для його скасування чи зміни не вбачається, відповідно, апеляційна скарга Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) має бути залишена без задоволення.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги у зв`язку з відмовою в її задоволенні, на підставі статті 129 ГПК України, покладається на апелянта.

Керуючись ст.ст. 253-254, 269, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Інтерконтінентал Грейт Брендс ЛЛС (Intercontinental Great Brands LLC) на рішення Господарського суду міста Києва від 12.12.2024 у справі № 910/19105/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 12.12.2024 у справі № 910/19105/23 залишити без змін.

3.Матеріали справи 910/19105/23 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду відповідно до статей 286-291 ГПК України.

Повний текст складено 17.03.2025.

Головуючий суддя А.О. Мальченко

Судді І.М. Скрипка

Т.П. Козир