ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" березня 2025 р. м. Рівне Справа № 918/86/25

Господарський суд Рівненської області у складі судді А.Качура,

розглянув матеріали справи

за позовом: Рівненської міської ради

до відповідача: фізичної особи - підприємця Шевченко Світлани Ростиславівни

про: стягнення в сумі 87 421,26 грн

секретар судового засідання: С.Коваль

від позивача: І.Єгорова

від відповідача: не з`явився

ОПИС СПОРУ

Рівненська міська рада звернулась до Господарського суду Рівненської області з позовом до відповідача фізичної особи - підприємця Шевченко Світлани Ростиславівни про стягнення в сумі 87 421,26 грн

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що між Територіальною громадою Квасилівської селищної ради та фізичною особою-підприємцем Шевченко Світланою Ростиславівною укладено договір оренди землі від 26.12.2016 року щодо передачі в оренду земельної ділянки площею 3870 м2 з кадастровим номером :01:002:0245 на території Квасилівської селищної ради Рівненського району Рівненської області в межах населеного пункту для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств (11.03).

Відповідно до пункту 5 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 865 120,23 грн і підлягає щорічній індексації.

Згідно з пунктом 9 договору річна орендна плата сплачується орендарем шляхом безготівкового перерахунку грошових коштів на відповідний рахунок орендодавця у розмірі 47 851 грн 61 коп, що становить 5,5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Рішенням Рівненської міської ради від 6 липня 2023 року №3454 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель смт Квасилів Рівненської міської територіальної громади Рівненського району Рівненської області" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель смт Квасилів Рівненської міської територіальної громади Рівненського району Рівненської області з 1 січня 2024 року.

Відповідно до додатка 2 листа Головного управління ДПС у Рівненській області від 17.12.2024 №13182/5/17-00-24-07-05 щодо надання інформації щодо сплати податків до бюджету Рівненської міської територіальної громади, ФОП Шевчук Світланою Ростиславівною (РНОКП НОМЕР_1 ) за 2024 рік сплачено 32 287,00 грн замість 147 912,71 грн., відповідно до нової нормативної грошової оцінки затвердженої рішенням Рівненської міської ради від 06 липня 2023 року №3454 та введеної в дії з 01.01.2024 року.

Отже сума орендної плати, несплаченої орендарем відповідно до нової нормативної грошової оцінки становить 115 625 грн 71коп (147 912,71 грн - 32 287,00 грн).

Відповідач відзиву на позов суду не надав.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою від 3 лютого 2025 року суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначив на 25 лютого 2025 року.

25 лютого 2025 року відповідачем подано клопотання про відкладення розгляду справи з огляду на надання відповідачу можливості залучити адвоката для розгляду спору.

Ухвалою від 25 лютого 2025 року суд відклав розгляд справи на 18 березня 2025 року.

13 березня 2025 року позивачем подано заяву про зменшення розміру позовних вимог відповідно до якої позивач вказує, що після відкриття провадження у справі, відповідно до листа ГУ ДПС у Рівненській області від 7 березня 2025 року №1647/5/17-00-24-03-05 за 2024 рік встановлено що платником задекларована орендна плата за 2024 рік в сумі 63 576,51 грн (згідно нормативно-грошової оцінки яка діяла до 1.01.2024 року), сплачено 60 491,45 грн Враховуючи наведене, стягненню з ФОП Шевченко С.Р. підлягає сума 87 421,26 грн (147 912,71 грн сума яка підлягає сплаті за 2024 рік -60 491,45 грн сплаченої та зарахованої суми за 2024 рік.

Згідно з правилами статті 46 ГПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Тобто збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад у грошовому розмірі.

Оскільки до початку попереднього судового засідання було подане клопотання про його відкладення, а суд не перейшовши до розгляду справи, відклав судове засідання, суд вважає за необхідне прийняти подану заяву про зменшення розміру позовних вимог до розгляду.

В судовому засіданні позивач підтримав позов з врахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог.

Відповідач в судове засідання не з`явився, проте 18 березня 2025 року подав клопотання про відкладення розгляду справи.

Розглянувши вказане клопотання суд зазначає наступне.

Згідно з нормами статті 202 ГПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Оскільки 25 лютого 2025 року судом задоволено клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, а інші підстави для відкладення розгляду справи відсутні, з огляду на обмеження процесуальних строків розгляду справи, судом не встановлено підстав для відкладення розгляду справи.

МОТИВИ СУДУ ПРИ ПРИЙНЯТТІ РІШЕННЯ

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Господарський суд встановив наступне.

26 грудня 2016 року Територіальною громадою Квасилівської селищної ради (орендодавець) та фізичною особою - підприємцем Шевченко Світланою Ростиславівною укладено договір оренди землі (далі - договір), за умовами пункту 1 якого орендодавець на підставі протоколу земельних торгів (аукціону №6602) від 26.12.2016 надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств, яка знаходиться на території Квасилівської селищної ради Рівненського району Рівненської області в межах населеного пункту.

Згідно з пунктом 2 Договору в оренду передається земельна ділянка комунальної власності для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств загальною площею 0,3870 га. Кадастровий номер земельної ділянки :01:002:0245. Код використання згідно з класифікатором видів цільового призначення земель(КВЦПЗ): для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств.

Відповідно до пункту 4 договору земельна ділянка передається в оренду без об`єктів нерухомого майна.

Пунктом 5 договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 865 120,23 грн і підлягає щорічній індексації.

Згідно з пунктом 8 договору даний договір укладено строком на 10 років.

Відповідно до пункту 9 договору річна орендна плата сплачується орендарем шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на відповідний рахунок орендодавця, у розмірі 47 851,61 грн, що становить 5,5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не пізніше 3-ох банківських днів з дня укладення відповідного договору.

Пунктом 11 договору передбачено, що обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється щорічно з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами.

Відповідно до пункту 13 договору сторони визначили, що розмір орендної плати переглядається щорічно у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених договором;

- зміни розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів, індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено висновками або іншими документами компетентних органів державної влади;

- зміни нормативної грошової оцінки;

- в інших випадках, передбачених законодавчими актами України.

Згідно з пунктом 34 договору зміна умов договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін шляхом підписання додаткової угоди до договору. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розглядається у судовому порядку.

Рішенням Рівненської міської ради від 06.07.2023 року №3454 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель смт. Квасилів Рівненської міської територіальної громади Рівненського району Рівненської області" було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель смт. Квасилів Рівненської міської територіальної громади Рівненського району Рівненської області. Введено в дію нормативну грошову оцінку земель смт. Квасилів Рівненської міської територіальної громади Рівненського району Рівненської області з 1 січня 2024 року.

Платникам орендної плати за земельні ділянки під час подання податкових декларацій до Головного управління ДПС у Рівненській області, яке реалізує державну податкову політику у м. Рівному, застосовувати починаючи з 1 січня 2024 року, нормативно грошову оцінку земель смт. Квасилів Рівненської міської територіальної громади Рівненського району Рівненської області, яка затверджена даним рішенням, без внесення змін до договорів оренди землі.

У травні 2024 року позивачем було надіслано пропозицією №08-01-573/24 про укладення додаткової угоди, а також проект додаткового договору про внесення змін до договору та розрахунок розміру орендної плати за землю. Вказана пропозиція, залишена відповідачем без відповіді.

Згідно з витягом з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером :01:002:0245, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 2 689 321,96 грн.

У листі ГУ ДПС у Рівненській області від 17 грудня 2024 року №13182/5/17-00-24-07-05 повідомлено, що ФОП Шевченко Світланою Ростиславівною сплачено 32 287,00 грн орендної плати.

Відповідно до листа ГУ ДПС у Рівненській області від 7 березня 2025 року №1647/5/17-00-24-03-05 за 2024 рік платником задекларовано орендну плату в сумі 63 576,51 грн (згідно з нормативно-грошовою оцінкою яка діяла до 1.01.2024 року), водночас сплачено 60 491,45 грн.

Позивач вказує, що з метою внесення змін до договору оренди в частині зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної оцінки земельної ділянки звернувся до Господарського суду Рівненської області з відповідним позовом.

Рішенням Господарського суду Рівненської області від 11 грудня 2024 року у справі №918/898/24 відмовлено у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що позивач обрав неправильний спосіб захисту порушених прав.

Враховуючи наведене, позивач звернувся до суду з даним позовом про стягнення заборгованості з орендної плати в сумі 87 421,26 грн (147 912,71 грн сума яка підлягає сплаті за 2024 рік - 60 491,45 грн сплаченої та зарахованої суми за 2024 рік).

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін

Як встановив суд, спір у даній справі стосується стягнення заборгованості з орендної плати, у зв`язку із зміною нормативно грошової оцінки, тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню відповідні норми права, які регулюють такі правовідносини. А тому суд вважає за потрібне зазначити таке.

Відповідно до частини першої статті 3 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

За змістом частини дев`ятої статті 93 ЗК України відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, Цивільним кодексом України (далі - ЦК України), цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

У пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України передбачено, що серед загальних засад цивільного законодавства є, зокрема, свобода договору.

Частинами першою та третьою статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Статтею 627 ЦК України передбачено принцип свободи договору та визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною першою статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно із частинами першою-третьою статті 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Особливості укладення договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування встановлюються актами цивільного законодавства (частини перша та друга статті 648 ЦК України).

Відповідно до частин першої - третьої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Згідно із частиною першою статті 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.

У постанові від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19 Велика Палата Верховного Суду, проаналізувавши зазначені вище норми права, зробила висновок, що за загальними правилами договори укладаються сторонами цивільних правовідносин, різновидами яких є правовідносини, які виникають з договорів оренди землі, на принципах рівності сторін, свободи договору, з урахуванням обов`язкових вимог щодо такого виду договорів та зазначенням його істотних умов і у відповідній формі.

Відповідно до статті 792 ЦК України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату.

У статті 13 Закону України "Про оренду землі" вказано, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

За змістом статті 15 Закону України "Про оренду землі" істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Відповідно до частин першої та другої статті 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно із частиною другою статті 23 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за земельні ділянки, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, переглядається за згодою сторін.

Частиною третьою статті 22 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що розрахунки щодо орендної плати за земельні ділянки, що перебувають у державній і комунальній власності, здійснюються виключно у грошовій формі.

За змістом частини четвертої статті 23 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності, передані в оренду на земельних торгах, не може бути зменшена за згодою сторін протягом строку дії договору оренди, а також у разі його поновлення.

Отже, договір оренди землі є цивільно-правовим договором оренди (найму), що регулюється ЦК України, іншими нормативними актами. Особливості правового регулювання відносин з оренди землі обумовлюються, зокрема, формою власності на земельні ділянки, що орендуються.

Так, норми, що регулюють розмір, форму та порядок внесення орендної плати за землі державної та комунальної власності, характеризуються більшим ступенем імперативності регулювання порівняно із землями приватної власності.

Щодо використання нормативної грошової оцінки для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності, суд зазначає, що для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності базою для обрахунку є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено Законом України "Про оцінку земель".

Відповідно до частини п`ятої статті 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Статтею 13 Закону України "Про оцінку земель" встановлено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок.

Відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Згідно із частиною першою статті 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За змістом статті 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України "Про оцінку земель". Частинами першою, третьою та четвертою цієї статті передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України встановлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Положеннями пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема договором між органом місцевого самоврядування і орендарем.

Водночас обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель"). Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Суд зазначає, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки.

Суд також з`ясував, що з метою внесення змін до договору оренди в частині зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної оцінки земельної ділянки позивач звернувся до Господарського суду Рівненської області з відповідним позовом.

Рішенням Господарського суду Рівненської області від 11 грудня 2024 року у справі №918/898/24 відмовлено у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що задоволення позовної вимоги про внесення змін до договору оренди земельної ділянки державної або комунальної власності, які пов`язані тільки зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не приведе до захисту прав чи інтересів позивача, оскільки судове рішення про визнання укладеною спірної додаткової угоди не матиме наслідком стягнення з відповідача орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Отже, зазначена позовна вимога не відповідає критеріям належного та ефективного способу захисту прав.

Нормативне регулювання визначення розміру орендної плати за оренду земельних ділянок державної або комунальної власності відбувається за імперативно встановленою формулою множення нормативної грошової оцінки на коефіцієнт, який погоджується сторонами в договорі, але у законодавчо встановлених межах. Розмір нормативної грошової оцінки згідно з наведеними вище законодавчими нормами встановлюється відповідним органом місцевого самоврядування.

Орендодавець у випадку зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної чи комунальної власності вправі вимагати від орендаря сплати орендної плати у зміненому розмірі, в тому числі і шляхом звернення до суду з позовом про стягнення спірної суми.

Належному способу захисту орендодавця у такому випадку відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі №914/2848/21.

Суд установив, що вартість нормативної грошової оцінки земельної ділянки :01:002:0245 починаючи з 1 січня 2024 року становить 2 689 321,96 грн, а тому розмір орендної плати за рік становить 147 912,71 грн, що складає 5,5% від нормативної оцінки земельної ділянки, як це передбачає пункт 9 договору оренди землі.

Судом також установив, що відповідач за 2024 рік сплатив орендну плату в сумі 60 491,45 грн. А отже залишок заборгованості становить 87 421,26 грн (147 912,71 грн сума яка підлягає сплаті за 2024 рік - 60 491,45 грн сплаченої та зарахованої суми за 2024 рік).

Висновки суду

За наслідками розгляду спору суд встановив наявність підстав для задоволення позову про стягнення заборгованості з орендної плати.

Розподіл судових витрат

Згідно з положеннями статті 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розмір судового збору за даним позовом складав 3 028,00 грн.

У зв`язку з задоволенням позову судові витрати у вигляді судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 91, 120, 123, 129, 233, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задоволити.

2. Стягнути з фізичної особи - підприємця Шевченко Світлани Ростиславівни ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) на користь Рівненської міської ради (33028, м. Рівне, вул. Соборна, 12А, ідентифікаційний код 34847334) заборгованість в сумі 87 421 (вісімдесят сім тисяч чотириста двадцять один) грн 26 коп та 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп судового збору.

Позивач (Стягувач): Рівненська міська рада (33028, м. Рівне, вул. Соборна, 12А, ідентифікаційний код 34847334).

Відповідач (Боржник): фізична особа - підприємець Шевченко Світлана Ростиславівна ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повне рішення складено 20 березня 2025 року.

Суддя Андрій КАЧУР