РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

11.02.2025Справа № 910/6820/24

За позовом Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу";

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго";

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

Акціонерне товариство "ДТЕК Донецькі електромережі" (третя особа 1);

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" (третя особа 2);

Приватне акціонерне товариство "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" (третя особа 3);

про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії.

Суддя Мандриченко О.В.

Секретар судового засідання Рябий І.П.

Представники:

Від позивача: Полєтаєв А.А., адвокат, довіреність № 03-97 від 13.12.2024;

Від відповідача: не з`явилися;

Від третьої особи 1: не з`явилися;

Від третьої особи 2: Півень Д.О., адвокат, довіреність № 36/2023 від 13.03.2023;

Від третьої особи 3: Іваненко І.П., адвокат, довіреність № 27/2024 від 26.09.2024.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом, в якому просить:

- визнати незаконними дії ПрАТ НЕК "Укренерго", щодо виключення позивача з платформи MMS та закриття участі в роботі ринку електричної енергії;

- зобов`язати ПрАТ НЕК "Укренерго" повернути позивачу можливість доступу до платформи MMS з дати порушення права, а саме з 13.03.2023;

- зобов`язати ОСР, як ППКО, переоформити Довідку по області комерційного обліку (Додаток 3 до Порядку підготовки та надання даних комерційного обліку постачальниками послуг комерційного обліку) за період з 13.03.2023 по дату рішення суду, виключивши обсяги споживання електроенергії Компанії, як споживача, з обсягів постачання електроенергії ДПЗД "Укрінтеренерго", як постачальника "останньої надії", та покладення їх на позивача, як постачальника е/е, та згідно вимог Порядку надати її до АКО НЕК "УКРЕНЕРГО" на електронну адресу: для подальшого коригування;

- зобов`язати ПрАТ НЕК "Укренерго" провести коригування даних комерційного обліку шляхом виключення обсягів споживання електроенергії Компанії, як споживача, за період з 13.03.2023 по дату рішення суду з обсягів постачання електроенергії ДПЗД "Укрінтеренерго", як постачальника "останньої надії", та покладення на обсяги постачання Позивача, як постачальника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.06.2024 вирішено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 910/6820/24, розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, а підготовче засідання призначити на 16.07.2024.

28.06.2024 Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" подало до господарського суду відзив на позовну заяву, в якому просило відмовити у задоволенні позову.

20.08.2024 до господарського суду від Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" надійшла відповідь на відзив Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на позов.

23.08.2024 Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" подало до господарського суду заперечення на відповідь Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" на відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 залучено до участі у справі третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Акціонерне товариство "ДТЕК Донецькі електромережі", Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі", Приватне акціонерне товариство "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля".

24.09.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" подало до господарського суду пояснення щодо поданого позову.

Від Акціонерне товариство "ДТЕК Донецькі електромережі" 24.09.2024 до господарського суду надійшли пояснення щодо поданого позову.

До господарського суду 24.09.2024 від Приватного акціонерного товариства "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" надійшли пояснення щодо поданого позову.

14.10.2024 до господарського суду надійшло клопотання Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" про зміну предмету позову, згідно якого позовні вимоги було визначено позивачем наступним чином:

- визнати рішення ПрАТ НЕК "Укренерго", як адміністратора комерційного обліку, щодо виключення позивача з системи управління ринком "Market Management System" неправомірним;

- зобов`язати ПрАТ НЕК "Укренерго" повернути Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" в систему управління ринком "Market Management System" з 13.03.2023 як електропостачальника за власними точками споживання;

- зобов`язати ПрАТ НЕК "Укренерго" надати доступ АТ "ДТЕК Донецькі електромережі", ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" для зміни та відображення даних комерційного обліку в системі управління ринком "Market Management System" за точками комерційного обліку (EIC-кодами) КП "Компанія "Вода Донбасу" за період з 14.03.2023 по 30.09.2024 та відобразити спожиті КП "Компанія "Вода Донбасу" обсяги електричної енергії через мережі операторів систему розподілу: АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" в обсязі 18 929 038 кВт*г, ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" в обсязі 14 234 359 кВт*г, ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" в обсязі 63 630 538 кВт*г, як купівлю-продаж КП "Компанія "Вода Донбасу" електричної енергії для врегулювання небалансів електричної енергії по договору № 0350- 01012 від 26.06.2019;

- зобов`язати ПрАТ НЕК "Укренерго" включити до облікових даних в системі управління ринком "Market Management System" обсяги електричної енергії на балансуючу групу КП "Компанія "Вода Донбасу", що спожиті за точками комерційного обліку (EIC-кодами) КП "Компанія "Вода Донбасу" за період з 14.03.2023 по 30.09.2024 обсяги електричної енергії спожиті через мережі операторів систему розподілу: АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" в обсязі 18 929 038 кВт*г, ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" в обсязі 14 234 359 кВт*г, ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" в обсязі 63 630 538 кВт*г, як сертифіковані дані купівлі-продажу КП "Компанія "Вода Донбасу" електричної енергії для врегулювання небалансів електричної енергії по договору № 0350-01012 від 26.06.2019.

Відповідно до ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Враховуючи вищезазначене, судом, не виходячи до нарадчої кімнати, прийнято клопотання позивача про зміну предмету позову та постановлено продовжувати розгляд справи з його урахуванням.

10.12.2024 до господарського суду від Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" надійшли письмові пояснення з урахуванням клопотання про зміну предмету позову.

16.12.2024 та 17.12.2024 Акціонерне товариство "ДТЕК Донецькі електромережі", Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" та Приватне акціонерне товариство "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" подали письмові пояснення з урахуванням клопотання про зміну предмету позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу № 910/4700/24 до судового розгляду по суті.

Під час розгляду спору по суті у судовому засіданні 11.02.2025 представник Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" у судовому засіданні 11.02.2025 надав пояснення по суті спору.

Представник Приватного акціонерного товариства "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" у судовому засіданні 11.02.2025 надав пояснення по суті спору.

У судове засідання 11.02.2025 представники Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" та Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином.

Згідно з частиною 1, 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі повторної неявки.

Судом, враховано, що в силу вимог п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006 року, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей ст. 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

З огляду на наведене та з урахуванням того, що неявка представників Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" та Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

11.02.2025 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" (далі також - позивач) є учасником ринку електричної енергії (EIC-Код-ідентифікаційний № учасника ринку (ID) - 62X89R та EIC- Код СВБ учасника ринку - 62XHARANTPOKUP-S), який здійснює три види діяльності на ринку електричної енергії:

- виробник - ліцензія з виробництва електричної енергії на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - НКРЕКП) від 04.06.2019 № 937, з місцем провадження - Краснооскільска ГЕС;

- постачальник - ліцензія на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу на підставі постанови НКРЕКП від 22.04.2019 № 598;

- споживач за власними точками споживання (самостійно закуповує електричну енергію на оптовому ринку).

Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" (далі також - СВБ), як електропостачальник за власними точками споживання на ринку електричної енергії, який виявив бажання закуповувати електричну енергію самостійно на оптовому ринку, заявою про укладання договору про врегулювання небалансів електричної енергії надав письмову згоду на приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0350-01012 (далі також - договір).

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі також - відповідач, ОСП), повідомленням про укладання договору про врегулювання небалансів електричної енергії №01/23609 від 27.06.2019 повідомило позивача про укладання договору.

Як вбачається з вказаного договору, його предметом є врегулювання небалансів електричної енергії, тобто купівля - продаж електричної енергії між Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" та Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго".

Позивач вказує, що 13.03.2023 в односторонньому порядку відповідач припинив виконання договору про врегулювання небалансів №0350-01012 від 26.06.2019 та закрив участь у роботі ринку електричної енергії для позивача, чим порушив його права та фактично лишив права самостійно здійснювати закупівлю електричної енергії на організованих сегментах ринку для власних потреб.

Крім того, позивач зазначає, що відповідач, з вказаної дати в односторонньому порядку без повідомлення інших зацікавлених сторін, надання роз`яснень, тощо, фізично видалив з реєстрів та закрив участь у роботі ринку електричної енергії для позивача, тобто з 14.03.2023 позивач втратив можливість самостійної участі в роботі енергетичних ринків.

Однак, за твердженнями позивача, жодна з подій, які можуть бути підставою для розірвання договору в односторонньому порядку, не настала, а тому договір про врегулювання небалансів є діючим, отже позивач жодним чином ні у березні 2023 року, ні станом на день подачі позову не втрачав статус учасника ринку електричної енергії та є діючою стороною договору про врегулювання небалансів №0350-01012 від 26.06.2019, а відповідно і закуповував електричну енергію на балансуючому ринку, оператором якого є - ОСП - відповідач.

Позивач також вважає, що рішення (дії) відповідача щодо видалення з платформи MMS та закриття участі у ринку електричної енергії Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" є необґрунтованим та таким, що порушує права позивача, оскільки: рішення щодо видалення з платформи MMS та закриття участі на ринку електричної енергії було прийнято відповідачем самостійно, без правових підстав, не оформлене жодним чином: ні як рішення АКО, ні як рішення Адміністратора ринку; відповідач посилається на отримання позивачем статусу "Дефолтного" як на підставу видалення з платформи MMS та закриття участі у ринку електричної енергії, однак, пункт 1.7.5. Правил ринку електричної енергії не передбачає такого наслідку статусу "Дефолтний" як видалення учасника ринку з системи управління ринком та закриття участі в ринку електричної енергії.

Отже, на думку позивача, рішення щодо закриття участі Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" участі в ринку електричної енергії та видалення з системи управління ринком та закриття доступу до ТКО позивача і дії спрямовані на це не оформлені належним чином, не мають під собою жодної правової підстави, оскільки таки дії взагалі не передбачені чинним законодавством, яке України не наділяє Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" повноваженнями на вчинення дій щодо можливості закриття учасникам ринку електричної енергії участі у такому ринку та закриття доступу до ТКО позивача ППКО, а відтак вказані дії відповідача є зловживаннями своїм становищем на ринку електричної енергії.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, вказує, що на виконання пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 08.08.2023 № 1475 "Про результати розгляду спору між Акціонерним товариством "ДТЕК Донецькі електромережі", Товариством з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі", Приватним акціонерним товариством "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" та Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" передати адміністратору комерційного обліку Приватному акціонерному товариству "Національна енергетична компанія "Укренерго" валідовані дані комерційного обліку по точках комерційного обліку Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" за період з 01.01.2022 по 28.02.2023 з урахуванням того, що учасник ринку Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" у зазначений період мав статус "Дефолтний" та вказати їх значення "0" (нуль), відобразивши споживання КПВД, як втрати оператора системи розподілу, що підлягають компенсації на підставі цього Протоколу Суперечка щодо покладення об`ємів Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" на ОСР (відповідача) вирішено регулятором та не оскаржено у судовому порядку, що при наявності вирішеного спору щодо покладення об`ємів споживання небалансів на ОСР в тому числі на підставі Постанови № 1475 від 08.08.2023 не дає підстав та необхідність для скасування статусу "Дефолтний" та надання можливості закупати електричну енергію на Ринку.

Також відповідач зазначає, що позивач перебуває у статусі "Дефолтний" з 14.08.2019 і залишається у цьому статусі до моменту виконання своїх зобов`язань щодо сплати всіх сум (у тому числі податків), які необхідно сплатити відповідно Правил ринку, зокрема, відповідно до п.1.7.5 АР приймає рішення щодо позбавлення учасника ринку статусу "Дефолтний" після виконання учасником ринку всіх прострочених фінансових зобов`язань та за відсутності обставин, визначених підпунктами 2 та 3 пункту 1.7.4.

Наразі, як вказує відповідач, учасник ринку не здійснив оплати по виставлених йому рахунках за небаланси електричної енергії, а інформація про набуття позивачем статусу "Дефолтний" була оприлюднена у той же день на офіційному сайті і досі доступна за прямим посиланням на сайті відповідача https://ua.energy/wpcontent/uploads/2019/ 08/Onovleno_Postachalnyky[1]Vyrobnyky-DEF14.08.2019-FINALna-sajt1.pdf. Також про набуття статусу "Дефолтний" АР повідомив позивача листом від 01/30854 від 14.08.2019 електронною поштою учасника ринку та НКРЕКП.

На думку відповідача, Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" порушило вимоги пункту 1.2.1 глави 1.2 розділу І та пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ, а саме: споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановок споживача у період з 01.01.2022 по 28.02.2023 включно за відсутності договору про постачання електричної енергії, договорів про закупівлю електричної енергії на організованих сегментах ринку, що призвело до втрат електричної енергії оператора системи розподілу. Таким чином відповідач в чіткій послідовності та законним шляхом виконало вимоги постанови НКРЕКП від 08.08.2023 у вищевказаний спосіб та такі дії не оскаржені учасниками ринку у встановленому законом порядку.

Акціонерне товариство "ДТЕК Донецькі електромережі" (далі також - третя особа 1, ОСР) вказує, що 14.08.2019 отримала від уповноваженої особи лист-повідомлення про набуття позивачем статусу "Дефолтний" як виробник електричної енергії, при цьому ним не було отримано додаткового повідомлення про присвоєння статусу "Дефолтний" як постачальнику електричної енергії, тому з серпня 2019 по березень 2023 третя особа 1 продовжувала відображати споживання електричної енергії об`єктів позивача на платформі MMS на споживання електропостачальника Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу". Протягом цього періоду всі сторони-учасники ринку виконувала свої функції, ніяких зауважень стосовно невиконання повідомлень, або незастосування наслідків статусу "Дефолтного" як до електропостачальника від відповідача до третьої особи 1 не надходило, однак, у березні 2023 без будь якого повідомлення сторін третій особі 1, як ППКО було закрито доступ на платформі MMS для внесення даних щодо подобового споживання з засобів обліку Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу".

Також третя особа 1 зауважує, що ні позивач, ні вона не знали ні про присвоєння статусу "Преддефолтного" ні про присвоєння статусу "Дефолтного" електропостачальнику Комунальному підприємству "Компанія "Вода Донбасу".

Крім того, третя особа 1 звертає увагу, що в пункті 1.7.5. відсутній такий захід як видалення учасника з ринку електричної та заборона закупати весь обсяг спожитої ним електричної енергії як небаланси електричної енергії за цінами балансуючого ринку, отже, третя особа 1 вважає: - у 2019 році позивач набув статусу "Дефолтний" лише як виробник електричної енергії саме за точками обліку Краснооскільської гідроелектростанції, а не як електропостачальник для власних потреб; присвоєння статусу "преддефолтного" та "Дефолтного" в березні 2023 р відбулось із порушенням норм Правил ринку електричної енергії; дії відповідача щодо видалення учасника ринку - позивача , як електропостачальника з платформи MMS - є безпідставним, незаконним та не передбаченим чинним законодавством.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" (далі також - третя особа 2) вказує, що: відповідачем порушено процедуру надання позивачу статусу "Дефолний", та відсутня правова визначеність та послідовність стосовно дати, з якої позивачу присвоєно такий статус; відповідачем в порушення вимог Правил ринку застосовано до позивача наслідки статусу "Дефолтний", які не передбачені Правилами; обмеженні з 13.03.2023 участі позивача у ринку електроенергії, відповідачем привласнено собі функції АКО, які станом на березень 2023 року згідно закону виконувались ОСР.

Отже, враховуючи вище викладене, третя особа 2 вважає обґрунтованими доводи позивача стосовно незаконності дій відповідача 13.03.2024 з огляду не таке: - у 2019 році позивач набув статусу "Дефолтний" лише як виробник електричної енергії саме за точками обліку Краснооскільської гідроелектростанції, а не як електропостачальник для власних потреб; присвоєння статусу "Преддефолтного" та "Дефолтного" в березні 2023 р відбулось із порушенням норм Правил ринку електричної енергії; відповідач не мав жодних законних повноважень щодо видалення з рику та платформи позивача, як електропостачальника, який купував електричну енергії на балансуючому ринку для власного споживання.

Приватне акціонерне товариство "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" (далі також - третя особа 3) вказує, що будучи оператором системи розподілу, виконувало функції адміністратора комерційного обліку та функції постачальника послуг комерційного обліку електричної енергії та передає дані електропостачальникам про обсяги фактичного споживання електричної енергії споживачем за розрахунковий період.

На думку третьої особи - 3 відповідач порушив норми пунктів 1.7.5, 1.7.6. глави 1.7 розділу I Правил ринку в редакції від 17.05.2022, в частині своєчасного повідомлення про статус "Дефолтний" електропостачальника та його контрагентів, а також порушив вимоги щодо своєчасного опублікування повідомлення про набуття статусу "Дефолтний" учасником ринку на офіційному вебсайті АР, крім того відповідач порушує вимоги пунктів 1.7.1-1.7.4 надавши статус "Дефолтний" з 13.03.2023 електропостачальнику позивачу, тим що попередньо за два робочі дні не надавався статус "Преддефолтний", про що АР повинен був повідомити учасника ринку і Регулятора, а також мав опублікувати на офіційному веб-сайті АР повідомлення про набуття учасником ринку статусу "Переддефолтний" із зазначенням дати набуття такого статусу.

Третя особа 3 відображала на платформі MMS та передавала всім учасником ринку електричної енергії дані комерційного обліку споживачів позивача в об`єми споживання споживачів ДПЗД "УКРІНТЕРЕНЕРГО".

У зв`язку із невиконанням вимог відповідача, які прийняті на думку третьої особи - 3 з перевищенням повноважень, відповідачем самостійно вносить зміни на платформі MMS та відображає споживання позивача на втрати ОСР.

На думку третьої особи 3, шляхом різного відображення об`ємів споживання позивача у різних періодах на різних учасників ринку (позивача, ПОН, ОСР), відповідач намагається уникнути збитків, які виникали би у нього у разі, якщо б позивач залишався учасником ринку електричної енергії, а за умови продовження участі позивача як учасника ринку електричної енергії та не видалення його з платформи MMS, все споживання позивача ставало би небалансами, які відповідач закуповував би для позивача за діючим договором врегулювання небалансів та передачі електричної енергії. Відповідач, на власний розсуд, із порушенням норм чинного законодавства здійснив та продовжує здійснювати дії щодо маніпулювання даними та відображення об`ємів споживання позивача у різних періодах на власний розсуд.

Як вказує третя особа 3, відповідач використовує власне становище АКО та АР та здійснює низку дій, за результатами яких все споживання електричної енергії позивача покладається на втрати ОСР, тобто, такі дії відповідача є не тільки незаконними але й направленими на зменшення власних збитків та збільшення збитків третьої особи - 3 та позивача.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає таке.

У статті 15 Цивільного кодексу України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Відповідно до частини 1 статті Цивільного кодексу ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище, визначені Законом України "Про ринок електричної енергії" (далі також - Закон).

Частиною 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" вказано, що у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні, зокрема:

адміністратор комерційного обліку електричної енергії (далі - адміністратор комерційного обліку) - юридична особа, яка забезпечує організацію та адміністрування комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, а також виконує функції центральної агрегації даних комерційного обліку;

балансуючий ринок електричної енергії (далі - балансуючий ринок) - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії;

виробник електричної енергії (далі - виробник) - суб`єкт господарювання, який здійснює виробництво електричної енергії;

електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу;

споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання;

комерційний облік електричної енергії - сукупність процесів та процедур із забезпечення формування даних щодо обсягів виробленої, відпущеної, переданої, розподіленої, спожитої, імпортованої та експортованої електричної енергії у визначений проміжок часу з метою використання таких даних для здійснення розрахунків між учасниками ринку;

постачальник "останньої надії" - визначений відповідно до цього Закону електропостачальник, який за обставин, встановлених цим Законом, не має права відмовити споживачу в укладенні договору постачання електричної енергії на обмежений період часу;

постачання електричної енергії - продаж, включаючи перепродаж, електричної енергії.

Як вказувалося судом, Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" (далі також - позивач) є учасником ринку електричної енергії (EIC-Код-ідентифікаційний № учасника ринку (ID) - 62X89R та EIC- Код СВБ учасника ринку - 62XHARANTPOKUP-S), який здійснює три види діяльності на ринку електричної енергії:

- виробник - ліцензія з виробництва електричної енергії на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - НКРЕКП) від 04.06.2019 № 937, з місцем провадження - Краснооскільска ГЕС;

- постачальник - ліцензія на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу на підставі постанови НКРЕКП від 22.04.2019 № 598;

- споживач за власними точками споживання (самостійно закуповує електричну енергію на оптовому ринку).

Приписами статті 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з розподілу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 58 Закону, споживач має право, зокрема, купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку.

Отже, законодавець надав право позивачу, як споживачу на ринку електричної енергії, придбавати електричну енергію двома способами - на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів, тобто на оптовому ринку або на роздрібному ринку у електропостачальників, які для забезпечення можливості постачання електричної енергії споживачу укладають відповідні договори з відповідачем.

Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" (далі також - СВБ), як електропостачальник за власними точками споживання на ринку електричної енергії, який виявив бажання закуповувати електричну енергію самостійно на оптовому ринку, заявою про укладання договору про врегулювання небалансів електричної енергії надав письмову згоду на приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0350-01012 (далі також - договір).

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі також - відповідач, ОСП), повідомленням про укладання договору про врегулювання небалансів електричної енергії №01/23609 від 27.06.2019 повідомило позивача про укладання договору.

Як вбачається з вказаного договору, його предметом є врегулювання небалансів електричної енергії, тобто купівля - продаж електричної енергії між Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" та Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго".

Відповідно до умов вказаного договору, розірвання цього договору в односторонньому порядку відбувається, якщо: 1) анульовано ліцензію учасника ринку (з дати набрання чинності відповідним рішенням); 2) припинено державну реєстрацію суб`єкта господарювання, що є стороною цього договору.

Договір про врегулювання небалансів електричної енергії №0350-01012 є дійсним, доказів його розірвання матеріали справи не містять.

30.04.2019 між Приватним акціонерним товариством "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" та Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" укладено договір №22/19-19-192 про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, який у відповідності до його умов є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу електричної енергії споживачам, як послуги оператора системи розподілу. Такий договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання до умов цього договору згідно з заявою-приєднання.

За умовами укладеного договору Приватне акціонерне товариство "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля", як оператор системи розподілу (далі - ОСР) надає Комунальному підприємству "Компанія "Вода Донбасу" (далі - споживач) послуги з розподілу (передачі) електричної енергії, параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передач, а споживач оплачує за розподіл (передачу) електричної енергії згідно з умовами цього договору та інші послуги оператора системи, по точкам комерційного обліку, які розташовані на території Донецької області.

17.12.2019 між Акціонерним товариством "ДТЕК "Донецькі електромережі" та Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" (на підставі заяви-приєднання Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" від 12.12.2019) укладено договір № 106/19-19-191 про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, який у відповідності до його умов є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу електричної енергії споживачам, як послуги оператора системи розподілу. Такий договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання до умов цього договору згідно з заявою-приєднання.

За умовами укладеного договору Акціонерне товариство "ДТЕК "Донецькі електромережі", як оператор системи розподілу (далі також - ОСР) надає Комунальному підприємству "Компанія "Вода Донбасу" (далі також - споживач) послуги з розподілу (передачі) електричної енергії, параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передач, а споживач оплачує за розподіл (передачу) електричної енергії згідно з умовами цього договору та інші послуги оператора системи, по точкам комерційного обліку, які розташовані на території Донецької області.

17.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" та позивачем укладено договір № 106/19-19-190 про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, який у відповідності до його умов є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу електричної енергії споживачам, як послуги оператора системи розподілу. Такий договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання до умов цього договору згідно із заявою-приєднанням.

За умовами укладеного договору третя особа 2, як оператор системи розподілу (далі - ОСР) надає позивачу (далі - споживач) послуги з розподілу (передачі) електричної енергії, параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передач, а споживач оплачує за розподіл (передачу) електричної енергії згідно з умовами цього договору та інші послуги Оператора системи, по точкам комерційного обліку, які розташовані на території Донецької області.

В свою чергу, слід зазначити, що відповідно до положень п. 10 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, тимчасово, до запуску Датахаб, саме ОСР (в даному випадку треті особи) здійснює функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку, в тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії.

Відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", послуги комерційного обліку на ринку електричної енергії надаються ППКО, які мають зареєструватися у Адміністратора комерційного обліку.

Відповідно до статті 53 Закону України "Про ринок електричної енергії", функції адміністратора комерційного обліку (далі - АКО) покладаються на оператора системи передачі, тобто на відповідача.

Адміністратор комерційного обліку веде реєстр ППКО, з яким можна ознайомитись за посиланням Реєстр ППКО та процедура реєстрації ППКО | НЕК "УКРЕНЕРГО" (ua.energy).

Відповідно до Кодексу комерційного обліку електричної енергії (далі також - ККО), затвердженого постановою НКРЕКП №311 від 14.03.2018, треті особи є постачальником послуг комерційного обліку ( далі також - ППКО), в обов`язки яких у відповідності до п.2.3. розділу ІІ входить, в тому числі, збирання та передавання даних комерційного обліку (даних щодо об`ємів споживання електричної енергії) на платформу Market Management System (MMS).

Ці дані в подальшому використовуються для розрахунку на ринку електричної енергії.

Пунктом 12.4.8 ККО передбачено, що для формування агрегованих даних, проведення розрахунків та інших комерційних цілей учасники ринку, в т.ч. АКО та АР (відповідач) використовують дані отримані від постачальника послуг комерційного обліку, яким на сьогодні є ОСР, а не відповідач, який не має повноважень вносити дані комерційного обліку до MMS.

Тобто, з наведеного вбачається, що оператори системи розподілу (ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", АТ "ДТЕК Донецькі електромережі", ПрАТ "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля") відображали як ППКО в системі управління ринком Market Management System (далі також - MMS) (https://ua.energy/uchasnikam_rinku/market-management-system/) дані щодо споживання електричної енергії за точками обліку позивача, а відповідач, як оператор балансуючого ринку, визначав такі обсяги споживання як небаланси електричної енергії та виставляв рахунки позивачу на закупівлю електричної енергії на такому ринку, тим самим підтверджуючи, що позивач є діючим учасником такого ринку, який закуповує електричну енергію для власного споживання на оптовому ринку електричної енергії.

При цьому суд вказує, що 14.08.2019 треті особи отримали від уповноваженої особи лист-повідомлення про набуття позивачем статусу "Дефолтний" як виробник електричної енергії.

При цьому треті особи не отримували додаткового повідомлення про присвоєння позивачу статусу "Дефолтний" як постачальнику електричної енергії, у зв`язку з чим з серпня 2019 року по березень 2023 року третя особа 1 та третя особа 2 продовжували відображати споживання електричної енергії об`єктів позивача на платформі MMS на споживання електропостачальника, Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу".

Протягом цього періоду всі сторони - учасники ринку виконувала свої функції, ніяких зауважень стосовно невиконання повідомлень, або незастосування наслідків статусу "Дефолтний" до позивача як до електропостачальника від відповідача до третіх осіб не надходило.

Таким чином, позивач у період з 2019 року по березень 2023 року був повноцінним учасником ринку електричної енергії та закуповував електричну енергію на балансуючому ринку у відповідача на підставі договору про врегулювання небалансів №0350-01012 від 26.06.2019.

Вказана також підтверджується виставленими у період з 01.07.2019 по 13.03.2023 актами та рахунками, а також поданими до суду позовними заявами до позивача про стягнення боргу за період з липня 2019 року по березень 2023 року за договором про врегулювання небалансів електричної енергії (справи №905/38/21, №905/970/21, №905/2170/21, №905/586/22, №905/541/23).

Однак, у березні 2023 року без будь якого повідомлення сторін, третій особі 1 та третій особі 2, як ППКО було закрито доступ на платформі MMS для внесення даних щодо подобового споживання з засобів обліку позивача.

В той же день, представники третьої особи 1 та третьої особи 2 засобами електронного зв`язку звернувся до відповідача з питанням щодо неможливості внести дані подобового споживання за точками обліку позивача, однак у відповідь на лист була отримана відповідь, що ТКО 62ZV19451S585008, 62ZV75086S07816Z, 62ZV51048S82936G, 62ZV22460S38004M закриті в системі MMS 13.03.2023, так як позивач перебуває в дефолті з 13.03.2023.

Слід зауважити, що для присвоєння статусу "Преддефолтний" та "Дефолтний" учаснику ринку електричної енергії необхідно провести спеціальну процедуру, чітко передбачену розділом 1.7 Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №307 (далі також - Правила ринку) (тут і далі в редакції станом на день виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 1.7.1. Правил ринку визначено, що учасник ринку, крім ОСП, ОР та гарантованого покупця, набуває статусу "Переддефолтний" при настанні принаймні однієї з таких подій або обставин:

1) учасник ринку до 18:00 банківського дня, що є другим банківським днем після дати отримання на електронну адресу учасника ринку повідомлення про виставлення платіжного документа від АР через СУР або платіжного документа на електронну адресу учасника ринку, сформованого відповідно до цих Правил, не здійснив відповідну оплату, крім платіжного документа за плату за невідповідність. Якщо повідомлення про виставлення платіжного документа отримано після 17:00 у банківський день або в будь-який час небанківського дня, то днем отримання повідомлення вважається перший банківський день після отримання такого повідомлення;

2) учасник ринку, який є СВБ, не надавав, не підтримував, не збільшував та не поновлював фінансову гарантію в необхідному обсязі відповідно до розділу VI цих Правил.

Як визначено п. 1.7.2. Правил ринку, при набутті статусу "Переддефолтний" АР на період існування такого статусу:

1) надсилає учаснику ринку повідомлення про набуття учасником ринку статусу "Переддефолтний";

2) публікує на офіційному вебсайті АР повідомлення про набуття учасником ринку статусу "Переддефолтний" із зазначенням дати набуття такого статусу;

3) використовує фінансові гарантії, що надаються учасником ринку, для покриття його заборгованості перед ОСП;

4) використовує фінансові гарантії, що надаються ним, для покриття заборгованості перед АР та/або, якщо учасник виступає в якості електропостачальника, після набуття ним статусу "Переддефолтний" кожного робочого дня (о 10:30) направляє до уповноважених банків довідку, що містить інформацію щодо повного та скороченого найменування учасника ринку або П. І. Б. (якщо учасником ринку є фізична особа або фізична особа- підприємець), ЄДРПОУ або РНОКПП (якщо учасником ринку є фізична особа або фізична особа-підприємець), розміру простроченої електропостачальником оплати вартості його небалансів електричної енергії.

При цьому, в п. 1.7.3. Правил ринку, визначено, що при набутті статусу "Переддефолтний" такий статус для учасника ринку триває в разі настання принаймні однієї з обставин, передбачених пунктом 1.7.1 цієї глави. В іншому випадку статус "Переддефолтний" анулюється, про що АР повинен повідомити учасника ринку і Регулятора.

Крім того суд вказує, що як вбачається з п. 1.7.4. Правил ринку, учасник ринку, крім ОСП, ОР та гарантованого покупця, набуває статусу "Дефолтний" при настанні принаймні однієї з таких подій або обставин:

1) тривалість статусу "Переддефолтний" для учасника ринку становить більше двох робочих днів. Датою набуття статусу "Дефолтний" є наступний день після двох робочих днів перебування у статусі "Переддефолтний";

2) судом прийнято рішення про визнання суб`єкта господарювання, що є учасником ринку, банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури або учасником ринку (його уповноваженими органами) прийнято рішення про ліквідацію суб`єкта господарювання, що є учасником ринку. Датою набуття статусу "Дефолтний" є наступний день після отримання ОСП відповідної інформації про учасника ринку;

3) анулювання учаснику ринку ліцензій на провадження діяльності на ринку електричної енергії. Датою набуття статусу "Дефолтний" є дата набрання чинності рішенням Регулятора про анулювання відповідної ліцензії.

Суд вказує, що позивач є учасником ринку електричної енергії (EIC-Код-ідентифікаційний № учасника ринку (ID) - 62X89R та EIC- Код СВБ учасника ринку - 62XHARANTPOKUP-S), який здійснює три види діяльності на ринку електричної енергії:

- виробник - ліцензія з виробництва електричної енергії на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також - НКРЕКП) від 04.06.2019 № 937, з місцем провадження - Краснооскільска ГЕС;

- постачальник - ліцензія на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу на підставі постанови НКРЕКП від 22.04.2019 № 598;

- споживач за власними точками споживання (самостійно закуповує електричну енергію на оптовому ринку).

Таким чином, як виробник Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу", так і електропостачальник Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу", це два окремих учасника ринку, але один суб`єкт господарювання.

Як вказувалося судом вище, позивачеві було надано статус "Дефолтний" як виробнику електричної енергії 14.08.2019.

Однак матеріали справи не місять доказів того, що позивачеві надано статус "Дефолтний" як електропостачальнику.

Суд звертає увагу, що позивач є учасником ринку як постачальник електричної енергії (ліцензія на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії споживачу на підставі постанови НКРЕКП від 22.04.2019 № 598).

Вказана ліцензія є дійсною, доказів протилежного матеріали справи не містять.

Крім того, матеріали справи також не містять рішення суду про визнання суб`єкта господарювання, що є учасником ринку, банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури або учасником ринку (його уповноваженими органами) прийнято рішення про ліквідацію суб`єкта господарювання, що є учасником ринку.

Таким чином, єдиною підставою для надання позивачу статусу "Дефолтний", тривалість статусу "Переддефолтний" для учасника ринку становить більше двох робочих днів.

При цьому суд зазначає, що набуття учасником ринку статусу "Дефолтного" нерозривно пов`язане із знаходженням ним у статусі "Преддефолтного" більше двох днів.

Для встановлення законності надання статусу "Дефолтного" будь-якому учаснику ринку, необхідно визначити на підставі яких обставин та коли йому був присвоєний статус "Преддефолтного" та чи були дотримані всі процедури присвоєння статусу "Преддефолтний".

Проте в матеріалах справи відсутні докази набуття позивачем статусу "Преддефолтний" для учасника ринку - електропостачальник.

Відповідно до п. 1.7.5. Правил ринку, на період існування статусу "Дефолтний" АР вживає до такого учасника ринку такі заходи:

1) надсилає учаснику ринку повідомлення про набуття учасником ринку статусу "Дефолтний";

2) публікує на офіційному вебсайті АР повідомлення про набуття учасником ринку статусу "Дефолтний" із зазначенням дати набуття такого статусу;

3) зупиняє майбутні та скасовує діючі реєстрації ДД щодо продажу електричної енергії учасникам ринку;

4) установлює нульовий обсяг продажу електричної енергії на РДН та ВДР для такого учасника ринку;

5) якщо учасник ринку також виступає в якості електропостачальника (або споживача), після набуття ним статусу "Дефолтний" постачання електричної енергії споживачам такого учасника ринку (або такому учаснику ринку) здійснюється постачальником «останньої надії» відповідно до Правил роздрібного ринку з 00:00 дня, наступного за днем набуття ним статусу "Дефолтний";

6) якщо учасник ринку також виступає в якості електропостачальника, після набуття ним статусу "Дефолтний" кожного робочого дня о 10:30 направляє до уповноважених банків довідку, що містить інформацію щодо повного та скороченого найменування учасника ринку або П. І. Б. (якщо учасником ринку є фізична особа або фізична особа - підприємець), ЄДРПОУ або РНОКПП (якщо учасником ринку є фізична особа або фізична особа - підприємець) та кінцевий розмір простроченої електропостачальником оплати вартості його небалансів електричної енергії.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем також не було повідомлено позивача про набуття ним статусу "Дефолтний" як електропостачальника.

При цьому суд вказує, що вищезазначені заходи щодо припинення ДД та участі в РДН та ВРД означають, що учасник ринку, який отримав статус "Дефолтний" втрачає можливість закупати електричну енергію за більш дешевими цінами, та зобов`язаний купувати всю спожиту електричну енергію як небаланси за цінами балансуючого ринку.

Однак, в пункті 1.7.5. Правил ринку відсутній такий захід як видалення учасника з ринку електричної енергії та заборона закупати весь обсяг спожитої ним електричної енергії як небаланси електричної енергії за цінами балансуючого ринку.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що:

- у 2019 році позивач набув статусу "Дефолтний" лише як виробник електричної енергії саме за точками обліку Краснооскільської гідроелектростанції, а не як електропостачальник для власних потреб;

- присвоєння статусу "Преддефолтного" та "Дефолтного" в березні 2023 році відбулось із порушенням норм Правил ринку електричної енергії;

- дії відповідача щодо видалення позивача, як електропостачальника з платформи MMS - є безпідставним, незаконним та не передбаченим чинним законодавством.

Однак, при цьому суд вказує, що не дивлячись на вище встановлене судом, зокрема на незаконність дій відповідача, щодо видалення позивача з платформи MMS, як електропостачальника, суд відмовляє позивачу у задоволенні позовної вимоги про визнання рішення відповідача, як адміністратора комерційного обліку, щодо виключення позивача з системи управління ринком "MARKET MANAGEMENT SYSTEM" неправомірним, оскільки таке рішення відсутнє у матеріалах справи, а сторонами не доведено, що воно взагалі приймалося, як відповідний акт в будь-якому вигляді, як-то в письмовому чи електронному та яке оформлене відповідним чином.

Більш того, суд вказує, що відповідачем у поданих до суду заявах по суті та поясненнях не зазначено на підставі чого саме в березні 2024 року ним було видалено позивача з платформи MMS, як електропостачальника і чим яким документом такі дії були оформлені.

Суд зазначає, що заперечення відповідача зводяться до того, що оскільки позивачем в 2019 році було отримано статус "Дефолтний" як виробником електричної енергії, то відповідач мав право вчиняти вказані дії.

А відтак, враховуючи вище встановлене судом, позовна вимога про зобов`язання відповідача повернути позивача в систему управління ринком "MARKET MANAGEMENT SYSTEM" з 13.03.2023 як електропостачальника за власними точками споживання підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ), на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Тобто, з наведеного вбачається, що на роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії договору на розподіл електричної енергії та договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених ПРРЕЕ.

Оскільки позивач був одночасно як постачальником так і споживачем, після присвоєння йому статусу "Дефолтний" як постачальнику, останній залишився без постачальника.

Як передбачено ст. 64 Закону України "Про ринок електричної енергії", постачальник "останньої надії" надає послуги з постачання електричної енергії споживачам у разі:

1) банкрутства, ліквідації попереднього електропостачальника;

2) завершення строку дії ліцензії, зупинення або припинення дії ліцензії з постачання електричної енергії споживачам попереднього електропостачальника;

3) невиконання або неналежного виконання електропостачальником правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, що унеможливило постачання електричної енергії споживачам;

4) необрання споживачем електропостачальника, зокрема після розірвання договору з попереднім електропостачальником;

5) в інших випадках, передбачених правилами роздрібного ринку.

2. Визначення постачальника "останньої надії" здійснюється рішенням Кабінету Міністрів України за результатами конкурсу, проведеного у порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Якщо конкурс не відбувся, Кабінет Міністрів України з метою забезпечення загальносуспільних інтересів може тимчасово, на строк до шести місяців, покласти обов`язки щодо виконання функцій постачальника "останньої надії" на електропостачальника державної форми власності, який відповідає кваліфікаційним вимогам та критеріям. Межі території здійснення діяльності постачальника "останньої надії" визначаються в умовах конкурсу. У межах території здійснення діяльності одного постачальника "останньої надії" не допускається провадження діяльності іншими постачальниками "останньої надії".

3. Порядок проведення конкурсу з визначення постачальника "останньої надії" має містити, зокрема, перелік кваліфікаційних вимог до електропостачальників та критерії, за якими здійснюється визначення переможця.

4. Постачальник "останньої надії" призначається на строк до трьох років.

5. Постачальник "останньої надії" зобов`язаний постачати електричну енергію споживачам за ціною, що формується ним відповідно до методики (порядку), затвердженої Регулятором, та включає, зокрема, ціну купівлі електричної енергії на ринку електричної енергії, ціну (тариф) на послуги постачальника "останньої надії" та ціну (тариф) на послуги оператора системи передачі. Постачальник "останньої надії" зобов`язаний повідомляти споживача на своєму веб-сайті або через медіа про зміни тарифів (цін) у строки, визначені порядком формування ціни, за якою здійснює постачання електричної енергії споживачам постачальник "останньої надії". Споживачі постачальника "останньої надії" оплачують послуги з передачі та розподілу електричної енергії оператору системи передачі та оператору системи розподілу згідно з умовами укладених договорів про надання відповідних послуг.

Для забезпечення постачання електричної енергії споживачам постачальник "останньої надії" здійснює купівлю-продаж електричної енергії на ринку електричної енергії за вільними цінами. Методика (порядок) розрахунку ціни електричної енергії, що застосовується постачальником "останньої надії" при формуванні ціни постачання електричної енергії споживачам, затверджується Регулятором.

Ціни, за якими здійснюється постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", мають бути економічно обґрунтованими, прозорими та недискримінаційними і не повинні перешкоджати конкуренції на ринку електричної енергії.

Ціна (тариф) на послуги постачальника "останньої надії" визначається за результатами конкурсу.

У разі якщо конкурс на визначення постачальника "останньої надії" не відбувся, ціна (тариф) на послуги тимчасово призначеного постачальника "останньої надії" встановлюється Регулятором згідно із затвердженою ним методикою та має враховувати економічно обґрунтовані витрати, пов`язані з особливим режимом роботи та ризиками від провадження діяльності постачальника "останньої надії", а також норму прибутку з урахуванням особливостей діяльності такого електропостачальника.

6. Постачальник "останньої надії" здійснює постачання електричної енергії у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, на умовах типового договору постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", що затверджується Регулятором, та є публічним договором приєднання. Постачальник "останньої надії" оприлюднює відповідний договір на своєму офіційному веб-сайті.

7. Електропостачальник, неспроможний постачати електричну енергію, має повідомити про дату припинення постачання електричної енергії постачальника "останньої надії", споживачів, Регулятора, оператора системи передачі та оператора системи розподілу.

8. Постачальник "останньої надії" здійснює постачання з моменту припинення постачання електричної енергії попереднім електропостачальником. Договір постачання електричної енергії між постачальником "останньої надії" і споживачем вважається укладеним з початку фактичного постачання електричної енергії такому споживачу.

9. Постачальник "останньої надії" постачає електричну енергію споживачу протягом строку, що не може перевищувати 90 днів, крім випадків, визначених цим Законом. Після завершення зазначеного строку постачальник "останньої надії" припиняє електропостачання споживача.

10. Порядок заміни електропостачальника на постачальника "останньої надії" визначається правилами роздрібного ринку.

11. Постачальник "останньої надії" має повідомити споживачу умови постачання, ціни на електричну енергію, а також про право споживача на вибір електропостачальника. Постачальник "останньої надії" зобов`язаний оприлюднити зазначену інформацію на своєму офіційному веб-сайті.

12. Крім обов`язків, визначених статтею 57 цього Закону, постачальник "останньої надії" зобов`язаний:

1) здійснювати постачання електричної енергії споживачам у випадках, визначених цією статтею, до обрання споживачами електропостачальника, але не більше 90 днів;

2) інформувати споживачів щодо умов постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" у визначеному законодавством порядку;

3) вести окремий облік витрат та доходів від господарської діяльності з постачання електричної енергії постачальником "останньої надії".

Постачальник "останньої надії" зобов`язаний припинити постачання електричної енергії споживачу у разі настання однієї з таких подій:

здійснення постачання електричної енергії споживачу іншим електропостачальником на підставі укладеного ними договору постачання електричної енергії відповідно до правил роздрібного ринку;

закінчення встановленого цим Законом строку постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", крім випадків, визначених цим Законом.

Постачальник "останньої надії" зобов`язаний припинити постачання електричної енергії до закінчення визначеного цим Законом строку у разі невиконання споживачем умов договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" щодо повної та своєчасної оплати споживачем вартості електричної енергії та/або договору про реструктуризацію заборгованості (крім захищеного споживача та споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури), ініціювавши відключення такого споживача у порядку, визначеному кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу та правилами роздрібного ринку.

За наявності у споживача (крім захищеного споживача та споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури) заборгованості за попередні періоди за договором про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" та/або за договором про реструктуризацію заборгованості та за наявності попередження про припинення постачання електричної енергії, наданого споживачу до початку поточного періоду постачання електричної енергії постачальником "останньої надії", постачальник "останньої надії" ініціює з першого дня (включно) поточного періоду постачання електричної енергії споживачу припинення постачання електричної енергії такому споживачу у порядку, визначеному кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу та правилами роздрібного ринку.

Постачальник "останньої надії" через 60 днів з початку постачання електричної енергії захищеному споживачу або споживачу, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури, надсилає такому споживачу повідомлення з інформацією щодо припинення електропостачання після закінчення встановленого цим Законом строку постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" та щодо права такого споживача звернутися із заявою до постачальника "останньої надії" про продовження дії договору про постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" за умови відкриття таким споживачем рахунку із спеціальним режимом використання.

Такий споживач може мати поточні рахунки виключно в установі банку, в якій відкрито поточний рахунок із спеціальним режимом використання, та/або рахунок в органі Казначейства України, на який надходять кошти за операціями, що належать до операцій з виконання бюджетів.

Постачальник "останньої надії" зобов`язаний ініціювати відключення захищеного споживача або споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури, з першого дня (включно) поточного періоду постачання електричної енергії споживачу у разі відсутності у такого споживача рахунку із спеціальним режимом використання та/або порушення інших вимог цієї статті.

Постачальник "останньої надії" забезпечує ведення та щомісячну публікацію на своєму офіційному веб-сайті переліку захищених споживачів та споживачів, об`єкти яких визначені як об`єкти критичної інфраструктури, яким він здійснює постачання електричної енергії. Такий перелік має містити повне найменування таких споживачів та розмір їхньої наявної заборгованості.

Постачальник "останньої надії" щомісяця, до 15 числа місяця, наступного за розрахунковим, інформує Кабінет Міністрів України та центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у паливно-енергетичному комплексі, щодо змісту зазначеного переліку та наявної заборгованості, а також про вжиті ним заходи з метою погашення заборгованості захищених споживачів та споживачів, об`єкти яких визначені як об`єкти критичної інфраструктури, яким він здійснює постачання електричної енергії.

За зверненням постачальника "останньої надії" Державна податкова служба протягом трьох робочих днів з дня отримання такого звернення надає перелік всіх рахунків, із зазначенням дат відкриття та закриття рахунків, захищеного споживача або споживача, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури, що не здійснив або здійснив не в повному обсязі розрахунки за спожиту електричну енергію з постачальником "останньої надії" за період, зазначений у зверненні. У зверненні до Державної податкової служби постачальник "останньої надії" надає документальне підтвердження договірних відносин постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" такому захищеному споживачу або споживачу, об`єкти якого визначені як об`єкти критичної інфраструктури.

13. Постачальник "останньої надії" складає та оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті щорічний звіт про господарську діяльність постачальника "останньої надії", який має містити інформацію про кількість споживачів постачальника "останньої надії", загальний обсяг поставленої електричної енергії та середню тривалість постачання.

Однак, згідно з ч. 1, 8 ст. 16 Закону, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, розробляє та затверджує правила про безпеку постачання електричної енергії, які є обов`язковими для виконання всіма учасниками ринку. Правила про безпеку постачання електричної енергії встановлюють мінімальні критерії безпеки постачання електричної енергії та повинні визначати:

1) критерії/види порушень безпеки постачання електричної енергії;

2) заходи із забезпечення безпеки постачання електричної енергії;

3) заходи, що вживатимуться у випадках ризику порушення безпеки постачання електричної енергії;

4) заходи, що вживатимуться у разі порушення безпеки постачання електричної енергії;

5) заходи, обов`язкові до вжиття учасниками ринку (крім споживачів) для забезпечення безпеки постачання електричної енергії захищеним споживачам;

6) процедуру ініціювання вжиття необхідних заходів;

7) порядок застосування необхідних заходів і строк їх дії;

8) порядок інформування про вжиття необхідних заходів;

9) обов`язки та відповідальність суб`єктів владних повноважень та учасників ринку щодо забезпечення безпеки постачання електричної енергії.

У разі введення особливого періоду електроенергетичні підприємства діють згідно із Законом України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" і нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, які регулюють функціонування електроенергетики в умовах особливого періоду.

Отже, підлягає застосуванню спеціальна норма, відповідно до якої в разі введення особливого періоду електроенергетичні підприємства діють згідно із Законом України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" і нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, які регулюють функціонування електроенергетики в умовах особливого періоду.

Відповідно до пункту 1 Положення про Міністерство енергетики України, затвердженого постановою КМУ від 17.06.2020 № 507 (далі також - Положення № 507), Міністерство енергетики України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Міненерго є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, який забезпечує:

- формування та реалізує державну політику в електроенергетичному, ядернопромисловому, вугільно-промисловому, торфодобувному, нафтогазовому та нафтогазопереробному комплексі (далі - паливно-енергетичний комплекс);

- формування та реалізацію державної політики у сфері відновлюваних джерел енергії та альтернативних видів газового палива та у сфері нагляду (контролю) у галузях електроенергетики і теплопостачання.

Пунктом 8 цього Положення визначено, що Міністерство енергетики України у межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує і контролює їх виконання. Накази є Міністерства енергетики України, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". Накази Міністерства енергетики України, видані в межах повноважень, передбачених законом, обов`язкові для виконання центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами, місцевими держадміністраціями, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та громадянами.

В той же час, відповідно до п.1 Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні", у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Закон України "Про правовий режим воєнного стану" визначає воєнний стан як особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

У свою чергу, Закон України "Про оборону України" визначає, що особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

При цьому згідно з абз. 5 ст. 1 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, сил оборони і сил безпеки, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і час демобілізації після закінчення воєнних дій.

У свою чергу, відповідно до абз. 2 п. 7 Положення про особливості постачання електричної енергії споживачам та розрахунків між учасниками роздрібного ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану, затвердженого наказом Міністерства енергетики України 13 квітня 2022 року № 148 (далі - Наказ №148), постачальник "останньої надії" у період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування (крім випадку зміни постачальника за ініціативою споживча в порядку глави 6.1 розділу VI ПРРЕЕ) здійснює постачання електричної енергії тим споживачам, у яких відсутній електропостачальник, в тому числі яким станом на 04 березня 2022 року постачання електричної енергії здійснював постачальник "останньої надії".

Таким чином, Наказом № 148 і передбачені ним надзвичайні заходи з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії споживачам, для забезпечення стабільної роботи ринку електричної енергії в умовах воєнного стану прийняті на виконання ч. 8 ст. 16 Закону України "Про ринок електричної енергії".

Відповідно до п. 3.4.4. ПРРЕЕ, постачальник "останньої надії" здійснює постачання електричної енергії з моменту припинення постачання електричної енергії попереднім електропостачальником. Договір постачання електричної енергії між постачальником "останньої надії" і споживачем вважається укладеним з початку фактичного постачання електричної енергії такому споживачу.

Аналогічні положення передбачені ч. 8 ст. 64 Закону та пунктами 6.2.3 та 6.2.4 ПРРЕЕ.

Відповідно до п. 6.2.6. ПРРЕЕ, якщо споживач до моменту його переведення на постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" не обрав електропостачальника або не забезпечив власного споживання шляхом купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами та/або на організованих сегментах ринку, адміністратор комерційного обліку в одноденний термін переводить такого споживача на постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" шляхом внесення змін в одноденний строк до реєстрів точок комерційного обліку електропостачальника щодо постачальника "останньої надії" у порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, з одночасним повідомленням операторів системи, споживача та постачальника "останньої надії".

Відповідно до п. 6.2.7. ПРРЕЕ, після зміни електропостачальника на постачальника "останньої надії" споживач зобов`язаний невідкладно ініціювати початок процедури зміни електропостачальника у порядку, встановленому главою 6.1 цього розділу.

Згідно з п. 6.2.8 ПРРЕЕ, постачальник "останньої надії" постачає електричну енергію споживачу протягом строку, що не може перевищувати 90 днів. Якщо споживач протягом 90 днів не укладе відповідний договір про постачання електричної енергії з іншим електропостачальником або договір купівлі-продажу електричної енергії на ринку електричної енергії, електроживлення його об`єкта (об`єктів) має бути припинено оператором системи.

На пріоритетне забезпечення прав споживачів, в умовах воєнного стану прийнято Закон України "Про функціонування паливно-енергетичного комплексу в особливий період", об`єктом регулювання якого є відносини, що виникають у зв`язку з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергоносіїв в особливий період підприємствами, установами та організаціями паливно-енергетичного комплексу незалежно від форми власності, та їх взаємодію з органами державної влади, Збройними Силами України та іншими утвореними відповідно до законів України військовими формуваннями, органами місцевого самоврядування, органами управління єдиної системи цивільного захисту, а також підприємствами, установами та організаціями галузей національної економіки, які настають із запровадженням особливого періоду.

Таким актом, зокрема передбачено, що основними завданнями підприємств, установ та організацій паливно-енергетичного комплексу в особливий період є постачання електричної енергії для потреб населення.

Суд вказує, що позивач - це юридична особа, яка купує електричну енергії для потреб населення.

27.02.2022 Міністерством енергетики України було прийнято наказ № 91, яким заборонено операторам системи розподілу на період дії воєнного стану в Україні здійснювати відключення та/або обмеження електропостачання об`єктів споживачів.

Як уже зазначалося судом, відповідно до вимог п. 8 статті 16 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначається, що у разі введення особливого періоду електроенергетичні підприємства діють згідно із Законом України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" і нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, які регулюють функціонування електроенергетики в умовах особливого періоду.

Відповідно до вимог п.1 наказу Міністерства енергетики України від 04.03.2022 № 104, тимчасово на період дії воєнного стану в Україні та впродовж 30 днів після завершення воєнного стану споживачі електричної енергії, які станом на 01 березня 2022 року не перебували на постачанні постачальником "останньої надії" та яким припиняється постачання електричної енергії поточним постачальником, переводяться на постачання до електропостачальника, на якого покладено спеціальні обов`язки постачальника універсальних послуг.

Разом з тим, згідно п. 6 наказу Міністерства енергетики України від 04.03.2022 № 104 (із змінами, внесеними наказом Міністерства енергетики України від 17.03.2022 № 125), на споживачів електричної енергії, які станом на 01 березня 2022 року перебували на постачанні постачальником "останньої надії", норми цього наказу не поширюються.

При цьому постачальник "останньої надії" постачає електричну енергію споживачу на весь період дії воєнного стану та впродовж 30 днів після його припинення.

Міністерством енергетики України оприлюднено Наказ від 13.04.2022 № 148 "Про врегулювання питань щодо постачання електричної енергії споживачам та розрахунків між учасниками роздрібного ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану", яким з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії споживачам, затверджено "Положення про особливості постачання електричної енергії споживачам та розрахунків між учасниками роздрібного ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану", який набув чинності 06.05.2022.

З урахуванням п. п. 2, 7 Наказу № 148 встановлено, що:

- споживачам гарантується постачання електричної енергії на умовах універсальної послуги, з урахуванням цього Положення, у разі припинення постачання електричної енергії попереднім постачальником на ринку електричної енергії внаслідок присвоєння постачальнику статусу "Дефолтний" або зупинення дії його ліцензії з постачання електричної енергії споживачу;

- споживачі мають право змінити ПУП на іншого постачальника електричної енергії за процедурою, передбаченою главою 6.1 розділу VI Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (далі - Правила роздрібного ринку електричної енергії);

- постачальник "останньої надії" у період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування (крім випадку зміни постачальника за ініціативою споживча в порядку глави 6.1 розділу VI Правил роздрібного ринку електричної енергії) здійснює постачання електричної енергії тим споживачам, у яких відсутній електропостачальник, в тому числі яким станом на 04 березня 2022 року постачання електричної енергії здійснював постачальник "останньої надії".

Таким чином, Наказом № 148 було передбачено ряд гарантії для споживачів електричної енергії, які, за загальним правилом, не можуть скасовуватися за умови, якщо не відпала підстава для запровадження відповідного правового регулювання, якою у даному випадку є - воєнний стан. Іншими словами, правомірними очікуваннями споживачів та постачальників, які поширюють на себе відповідні державні гарантії та прогнозують правові наслідки з ними пов`язані, є такі, що пов`язані з застосуванням встановлених Наказом № 148 правил - на увесь час дії воєнного стану в Україні.

Оскільки позивач був одночасно як постачальником так і споживачем (про що детально Третя особа 3 виклала в попередніх поясненнях), після присвоєння йому статусу "Дефолтний" як постачальнику, позивач залишився без постачальника, однак продовжував самостійно закуповувати електричну енергію на організованих сегментах ринку для власних потреб згідно діючої ліцензії в період з 14.08.2019 по 13.03.2023.

Проте, як вказувалося судом, в односторонньому порядку, без повідомлень інших зацікавлених осіб без надання роз`яснень чи будь-яких інших листів, повідомлень ОСР, постачальника чи споживача, фізично видалило з реєстрів постачальника позивача.

Окрім того, позивач закрив участь позивачеві в роботі ринку електричної енергії, як електропостачальника.

Таким чином, у позивача, як у споживача, внаслідок дій відповідача склалась ситуація, при якій з 14.03.2023 позивач втратив можливість самостійно закуповувати електричну енергію на організованих сегментах ринку, у зв`язку з чим мав обрати собі постачальника, але не обрав його, а тому, керуючись положеннями Наказу №148 та розділом VI ПРРЕЕ був переведений на постачання до постачальника "останньої надії" - Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" з 14.03.2023.

Як визначено ч. 1 ст. 77 Закону, учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Пунктами 1, 2 ч. 2 ст. 77 Закону визначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно глави 1.11. розділу І Правил ринку, за допомогою системи управління ринком здійснюється управління всіма процесами, зокрема, виконанням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних результатів. Система управління ринком ("MARKET MANAGEMENT SYSTEM", MMS) забезпечує: проведення розрахунків за небаланси електричної енергії (підпункт 6 пункту 1.11.1. глави 1.11. розділу І Правил); адміністрування комерційного обліку (підпункт 13 пункту 1.11.1. глави 1.11. розділу І Правил); обмін інформацією з учасниками ринку і функціонування необхідних баз даних (підпункт 9 пункту 1.11.1. глави 1.11. розділу І Правил).

Відповідно до пункту 1.11.2. Правил ринку, ОСП в якості відповідального оператора системи управління ринком вибирає, встановлює, експлуатує і підтримує систему відповідно до положень цих Правил. Система управління ринком повинна повністю відповідати операціям, передбаченим цими Правилами.

Згідно пункту 1.11.6. Правил ринку, учасники ринку мають право на доступ до інформації, яка міститься в СУР та стосується їх безпосередньо.

Внесення інформації про споживання електричної енергії споживачами віднесеними до балансуючої групи будь-якого електропостачальника, в тому числі і позивача - як електропостачальника, є підставою для формування зобов`язань електропостачальника з купівлі електричної енергії для врегулювання небалансів по публічному договору про врегулювання небалансів електричної енергії, що оприлюднений у відкритому доступі на веб-сайті відповідача.

Як вже зазначалось, між позивачем та відповідачем укладений договір про врегулювання небалансів електричної енергії №0350-01012 від 26.06.2019.

З метою проведення розрахунків відповідач використовує дані, завантажені на платформу MMS ППКО, як після сертифікації ним самим в ролі АКО використовуються для формування та виставлення відповідних рахунків та первинних документів учасникам ринку, зокрема позивачем.

Коригування обсягів небалансів електричної енергії та вартості наданих послуг проводяться виключно після надання АКО оновлених сертифікованих даних комерційного обліку, що буде відображено в актах коригування за відповідні розрахункові періоди. Укренерго, як АКО та адміністратор розрахунків, має повноваження з перевірки достовірності об`єктивності та правомірності запису даних на платформі MMS, оператором системи розподілу (третіх осіб у справі) та має виключну компетенцію і обов`язок зняти недостовірні дані комерційного обліку та перекласти їх на іншу особу.

Відповідно до п. 1.1 Тимчасового порядку визначення обсягів купівлі електричної енергії (далі також - Тимчасовий порядок), на ринку електричної енергії електропостачальниками та операторами систем розподілу на перехідний період здійснюється наступним чином: порядок встановлює процедуру визначення погодинних, добових та місячних обсягів купівлі електричної енергії на оптовому ринку електричної енергії на перехідний період до дати початку дії нового ринку електричної енергії операторами систем розподілу (далі - ОСР) для компенсації технологічних витрат електричної енергії на її розподіл електричними мережами, а також електропостачальниками електричної енергії для потреб споживачів та/або на власні потреби. Після початку дії нового ринку електричної енергії та до початку процесу інформаційного обміну між учасниками ринку через центральну інформаційно-комунікаційну платформу адміністратор комерційного обліку (Датахаб) відповідно до цього Порядку здійснюється: визначення фактичних обсягів купівлі електричної енергії електропостачальниками та ОСР за розрахунковий місяць у наступному розрахунковому місяці.

Пунктом 3 Тимчасового порядку передбачено формування щодобово прогнозних та фактичних погодинних даних обсягів закупівлі електричної енергії електропостачальниками та ОСР.

Відповідно до п. 1.4., 1.5. Тимчасового порядку, остаточний розрахунок обсягів куповано електропостачальниками протягом М (згідно пункту 1.2. Порядку М - розрахунковий місяць календарний місяць, у якому здійснюється купівля-продаж електричної енергії) електричної енергії здійснюється ОСР/НЕК (ОСР - Оператор системи розподілу; НЕК - НЕК «Укренерго») по завершенню М на підставі фактичних звітних даних комерційного обліку у відповідності до повноважень кожного учасника ринку.

Згідно пунктів 1.7.-1.8. Тимчасового порядку, обсяг купівлі-продажу електричної енергії електропостачальником на межі балансової належності електричних мереж споживача визначається виходячи з обсягу сальдованого споживання електричної енергії таким споживачем. Відповідальність за достовірність формування та розрахунку даних, визначених згідно з цим Порядком, покладається на ОСР та НЕК відповідно їх повноваженням на ринку електричної енергії. Процедура визначення фактичних обсягів купівлі електричної енергії електропостачальниками передбачені у пунктах 6 Порядку.

Тимчасовий порядок встановлює, що обсяг купівлі електричної енергії постачальником визначається операторами системи розподілу та відповідачем за розрахунковий календарний місяць виключно на підставі фактичних звітних даних комерційного обліку споживачів, яким постачальник здійснював постачання електричної енергії.

При цьому відповідальність за недостовірність даних комерційного обліку споживачів покладається на ОСР/НЕК відповідно.

Разом з тим, в силу положень п. 2.2.2. ККО, АКО (відповідач у справі) виконує функції, згідно яких після отримання від ППКО (треті особи у справі) валідованих даних комерційного обліку, здійснюється визначення їх придатності до використання (пп. 5 п. 2.2.2. ККО).

Тобто, ППКО (треті особи у справі) формує первинні дані комерційного обліку, а відповідач здійснює функції адміністратора комерційного обліку та аналізує дані, отримані від ППКО.

Також, відповідно до пп. 6, 9, 16 п. 2.2.2. ККО, АКО виконує функції, зокрема, виконання перевірок повноти інформації, отриманої від ППКО, визначення помилок у даних або випадків відсутності даних; надання сертифікованих даних комерційного обліку електричної енергії адміністратору розрахунків, а також учасникам ринку та іншим заінтересованим сторонам, які пов`язані певною ТКО. Іншим особам сертифіковані дані комерційного обліку електричної енергії надаються лиш з метою та у спосіб, визначений законом; забезпечення вирішення суперечок та спірних питань щодо організації та здійснення комерційного обліку в межах компетенції.

При цьому, згідно пп. 6 п. 1.2.1 глави 1.2 розділу І ККО, сертифіковані дані комерційного обліку (сертифіковані дані) - набір даних комерційного обліку за встановлений період для точки а б групи точок комерційного обліку після їх перевірки АКО, що використовується всіма учасниками для розрахунків на ринку електричної енергії.

Відповідно до пп. 67 п. 1.2.1 глави 1.2 розділу ККО, сертифікація даних комерційного обліку (сертифікація даних) - процедура перевірки валідованих даних комерційного обліку, що виконується АКО.

Таким чином, відповідач, як АКО, відповідно до пп. 6, 9 п. 2.2.2. ККО виконує перевірку повноти інформації, отриманої від ППКО, визначає помилки у даних комерційного обліку, проводить процедуру перевірки валідованих даних комерційного обліку з метою їх сертифікації та надає зазначені сертифіковані дані комерційного обліку до Адміністратора розрахунків для подальшого використання у розрахунках відповідно до укладених з учасниками ринку електричної енергії договорів, зокрема для формування рахунків та актів по договору про надання послуг з передач електричної енергії та договорів про врегулювання небалансів електричної енергії.

Таким чином, обсяги позивача, починаючи з березня 2023 року, мають бути відображені саме за позивачем, а не, наприклад, за ПОН, як це робили ОСР оскільки не мав іншої можливості.

Спірні обсяги електричної енергії були транспортовані на об`єкти позивача, використані саме на його об`єктах, виміряні електричними лічильниками саме його об`єктів, а також куплені у відповідача за діючим договором про врегулювання небалансів №0350-01012 від 26.06.2019 на балансуючому ринку в якості небалансів електричної енергії.

Щодо посилань відповідача на постанову НКРЕКП від 1475 від 08.08.2023 суд вказує наступне.

Відповідач видалив позивача з системи управління ринком у березні 2023 року до прийняття постанови НКРЕКП від 1475 від 08.08.2023, а отже відповідач не міг керуватись цією постановою під час вчинення оспорюваних дій.

Окрім того вказане рішення регулятора стосується періоду з 01.01.2022 по 28.02.2023, у той час як спірний період у даній справі визначено позивачем з 14 березня 2023 року.

Суд при цьому зазначає, що саме висновок щодо даної постанови НКРЕКП від 1475 від 08.08.2023 був зроблений у постанові Верховного суду України у справі 905/1743/23 від 21.01.2025 року, додатково Верховний Суд зазначив, що суди вірно не прийняли його як підставу вчинення дій (заміни даних на платформі MMS) , у зв`язку із тим, що він стосувався іншого періоду, ніж період у справі.

Таким чином суд приходить до висновку про те, що твердження відповідача в цій частині є законодавчо необґрунтованими.

А відтак, враховуючи все вище викладене, суд приходить до висновку про задоволення решти позовних вимог.

Частиною 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З урахуванням вищевикладеного, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Надаючи оцінку іншим доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч. 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України, у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії", № 37801/97 від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії", №49684/99 від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018, від 24.04.2019 Верховного Суду по справах №910/13407/17 та №915/370/16.

З огляду на вищевикладене, всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як законодавчо необґрунтовані та безпідставні.

Керуючись ст. 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити частково.

2. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ідентифікаційний код 00100227) повернути Комунальне підприємство "Компанія "Вода Донбасу" (85307, Донецька обл., м. Покровськ, вул. Захисників України, буд. 11, ідентифікаційний код 00191678) в систему управління ринком "MARKET MANAGEMENT SYSTEM" з 13.03.2023 як електропостачальника за власними точками споживання.

3. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ідентифікаційний код 00100227) надати доступ Акціонерному товариству "ДТЕК Донецькі електромережі", Товариству з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" для зміни та відображення даних комерційного обліку в системі управління ринком "MARKET MANAGEMENT SYSTEM" за точками комерційного обліку (EIC-кодами) Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" (85307, Донецька обл., м. Покровськ, вул. Захисників України, буд. 11, ідентифікаційний код 00191678) за період з 14.03.2023 по 30.09.2024 та відобразити спожиті Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" обсяги електричної енергії через мережі операторів систему розподілу: Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" в обсязі 18 929 038 кВт*г, Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" в обсязі 14 234 359 кВт*г, Приватного акціонерного товариства "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" в обсязі 63 630 538 кВт*г, як купівлю-продаж Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" електричної енергії для врегулювання небалансів електричної енергії по договору № 0350-01012 від 26.06.2019.

4. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ідентифікаційний код 00100227) включити до облікових даних в системі управління ринком "MARKET MANAGEMENT SYSTEM" обсяги електричної енергії на балансуючу групу Комунального підприємства "Компанія "Вода Донбасу" (85307, Донецька обл., м. Покровськ, вул. Захисників України, буд. 11, ідентифікаційний код 00191678), що спожиті за точками комерційного обліку (EIC-кодами) Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" за період з 14.03.2023 по 30.09.2024 обсяги електричної енергії спожиті через мережі операторів систему розподілу: Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" в обсязі 18 929 038 кВт*г, Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" в обсязі 14 234 359 кВт*г, Приватного акціонерного товариства "ДТЕК ПЕМ-Енерговугілля" в обсязі 63 630 538 кВт*г, як сертифіковані дані купівлі-продажу Комунальним підприємством "Компанія "Вода Донбасу" електричної енергії для врегулювання небалансів електричної енергії по договору № 0350-01012 від 26.06.2019.

5. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України подається до Північного апеляційного господарського суду протягом 20 (двадцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 13.03.2025.

Суддя О.В. Мандриченко