ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

м. Київ

"07" березня 2025 р. Справа № 911/687/25

Суддя Карпечкін Т.П. розглянувши позовну заяву і додані до неї документи Фермерського господарства Альберта

до Головного управління Держгеокадастру у Київській області

про визнання незаконним дій та зобов`язання відшкодувати збитки

Встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Фермерського господарства Альберта до Головного управління Держгеокадастру у Київській області про визнання незаконним дій та зобов`язання відшкодувати збитки.

Подана позовна заява не відповідає вимогам розділу ІІІ Господарського процесуального кодексу України з наступних підстав.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Однак, у порушення наведених норм п. п. 3-5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку позову, змісту та визначення позовних вимог, викладу усіх обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги з посиланням на відповідні докази.

Зокрема, позивачем не визначено зміст позовних вимог, оскільки у прохальній частині позову не наведено сум, які підлягають стягненню.

У прохальній частині позову не зазначено про реквізити Договору, який позивач має на увазі. У позовній заяві відсутні посилання на Договір, за яким існують правовідносини саме з відповідачем (чи докази заміни правонаступника), не викладено відомостей щодо оформлення орендних правовідносин саме за розробленою технічною документацією.

Позовна заява не містить посилань на відповідні умови (пункти Договору), якими визначено строки та суми орендних платежів та/або обґрунтовані пояснення щодо визначення позивачем сум орендних платежів з посиланням на необхідні відомості нормативну оцінку землі за відповідні періоди, рішення органу державної влади або місцевого самоврядування про визначення ставок плати за землю чи інших підстав для розрахунку платежів.

Долучений до позову перелік платежів не містить ознак та відомостей, необхідних для розрахунку позову. У відповідному «розрахунку» не відображено які суми і в які строки мали бути сплачені, фактично сплачені та які з фактично сплачених сум є переплатою.

Також, в порушення встановлених вимог, позивачем не надано усіх доказів, на які він посилається у позові. Зокрема, позивач зазначає про те, що звертався до директора Товариства з обмеженою відповідальністю Земприватцентр для надання пояснень, щодо розбіжностей у технічній документації, проте доказів отримання відповіді або обгрунтованих пояснень, яким чином позивач отримав відповідь на своє звернення не надає.

Позовна вимога про визнання незаконними дій відповідача взагалі не містить викладу обставин та зазначення доказів в її обґрунтування. Позовні вимоги не містять нормативного обґрунтування, яке відповідає фактичним обставинам спору.

Окрім того, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" від 19.11.2024 N 4059-IX, з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить 3 028,00 гривень.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач визначає ціну позову у сумі 19 167,00 грн., в той час, як у прохальній частині позову позивач просить:

- відшкодувати суму переплаченої орендної плати за 5 га земельної ділянки за період користування (при цьому не вказуючи за який саме період) виходячи з умов Договору та розміру щорічної орендної плати за 1 га (без зазначення суми);

- визнати дії Головного управління Держгеокадастру у Київській області щодо вилучення 5 га земельної ділянки з користування Фермерського господарства Альберта незаконними.

Таким чином, позов містить дві вимоги майнового та немайнового характеру.

Водночас, суд зауважує, що сплачена сума судового збору в розмірі 287,50 грн. не відповідає встановленим вимогам. Навіть визначивши суму судового збору з майнової вимоги за наведеною позивачем ціною позову, мало бути сплачено не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 3 028,00 грн.

Також і з немайнової вимоги про оскарження дій судовий збір мав бути сплачений окремо в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто також 3 028,00 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно з п. п. 59, 61 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року встановлено, що про прийняття для пересилання реєстрованого поштового відправлення (поштового переказу) відправникові з додержанням вимог Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг видається розрахунковий документ, що підтверджує надання такої послуги (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Таким чином, належним доказом відправлення відповідачеві позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладення в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Позивачем не дотримано вказаних вимог. Як доказ відправлення відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами, позивачем до позовної заяви додано чек на оплату, який підтверджує лише факт здійснення операції щодо надсилання на адресу відповідача кореспонденції, проте, яка саме поштова кореспонденція направляється адресату, вбачається лише з опису вкладення поштового відправлення, який в матеріалах поданої позовної заяви відсутній.

Таким чином, позовна заява подана з порушенням ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви та подати до суду (з врахуванням наведених в даній ухвалі зауважень):

- визначення змісту позовних вимог та сум, які позивач хоче стягнути з відповідача;

- обґрунтований розрахунок позову;

- виклад усіх обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги з посиланням на відповідні докази.

- всі докази, на які йдеться посилання у тексті позову;

- докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі;

- документів, які підтверджують відправлення на юридичну адресу відповідача копії позовної заяви і доданих до неї документів.

3. На підставі ст. 174 Господарського процесуального кодексу України встановити позивачу десятиденний строк на усунення недоліків, перебіг якого, в силу положень ст. 116 Господарського процесуального кодексу України, розпочинається з дня наступного за днем вручення даної ухвали.

4. Зобов`язати позивача заяву про усунення недоліків разом з доданими до неї документами надіслати відповідачу, докази надіслання надати суду.

5. Довести до відома сторін, що всі документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо) подаються через систему "Електронний суд" із застосуванням кваліфікованого електронного підпису після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі. Для осіб, які зареєстровані в системі "Електронний суд", повідомлення, повістки, судові рішення та інші процесуальні документи надсилаються в електронному вигляді автоматично.

6. Копію ухвали Господарського суду Київської області надіслати позивачу.

7. Згідно ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

8. Відповідно до приписів ст. 255 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.П. Карпечкін