ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про результати розгляду заяви конкурсного кредитора

про грошові вимоги до банкрута у справі про неплатоспроможність

18.03.2025м. ДніпроСправа № 904/5734/24
за заявою Акціонерного товариства "Сенс Банк", м. Київ

до боржника ОСОБА_1 , м. Дніпро

про визнання грошових вимог

Суддя Мартинюк С.В.

за участю секретаря судового засідання Рибалка Г.Д.

Представники:

Боржник: не з`явився.

Керуюча реструктуризацією: не з`явилась.

Від АТ "УКРСИББАНК": Міщанин Є.В., представник.

Від АТ "Сенс Банк": Подольська О.В., адвокат.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи на підставі ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвалою господарського суду від 06.01.2025 заяву ОСОБА_1 про порушення провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи залишено без руху. Запропоновано заявнику протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки заяви.

10.01.2025 до господарського суду надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків.

Ухвалою господарського суду від 10.01.2025 прийнято до розгляду заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Призначено підготовче засідання суду на 21.01.2025.

21.01.2025 на офіційному веб-сайті Верховного Суду в мережі Інтернет Господарським судом Дніпропетровської області здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , №75076.

21.02.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" надійшла заява про визнання грошових вимог Акціонерного товариства "Сенс банк" в розмірі 7 086 076, 53 грн. та судового збору в розмірі 4 844, 80 грн.

03.03.2025 до господарського суду через систему "Електронний суд" від АТ "Сенс банк" надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.03.2025 прийнято заяву АТ "Сенс банк" до боржника ОСОБА_1 про визнання грошових вимог у розмірі 7 086 076, 53 грн. та судового збору в розмірі 4844,80 грн. по справі про визнання неплатоспроможним №904/5734/24 до розгляду в судовому засіданні на 18.03.2025.

17.03.2025 через систему "Електронний суд" від керуючої реструктуризацією боргів боржника надійшло повідомлення про розгляд заявлених грошових вимог за змістом якого вбачається, що останнім визнано грошові вимоги в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

04.06.2007 між ОСОБА_1 та АКБ соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступниками якого є АТ «Укрсоцбанк», АТ «Альфа-Банк» та АТ «Сенс Банк», відповідно) був укладений Договір кредиту № 1852 (далі Кредитний договір).

Відповідно до умов зазначеного Кредитного договору кредит надавався ОСОБА_2 на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання на наступних умовах:

· розмір кредиту 74 000 доларів США;

· 12,85 % відсотків річних та комісій;

· з кінцевим терміном погашення до 01.06.2017;

· кредит надався на споживчі цілі з встановленням іпотеки.

Того ж дня, 04.06.2007, в забезпечення виконання ОСОБА_1 взятих на себе за Кредитним договором зобов`язань, між ОСОБА_3 (як майнови поручителем ОСОБА_1 ) був укладений Іпотечний договір № 495 (далі Іпотечний договір).

Предметом іпотеки за Іпотечним договором є земельна ділянка що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , - кадастровий № -01-330-0001, що належить на праві власності ОСОБА_3 .

10 вересня 2019 Загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та єдиним акціонером АТ «Укрсоцбанк» затверджено рішення про реорганізацію АТ «Укрсоцбанк» шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк».

Згідно Рішення №5/2019 єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 було затверджено Передавальний акт та визначено, що правонаступництво щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», які зазначені у передавальному акті, виникає в АТ «Альфа-Банк» з дати визначеної у Передавальному акті, а саме з 15.10.2019.

Протоколом №4/2019 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 15.10.2019 року було вирішено затвердити Передавальний акт.

Згідно підпункту «г» пункту 11 частини 4 статті 1 Закону України «Про спрощення процедур реорганізації та капіталізації банків» правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків Банку, що приєднується, виникає у Банку-правонаступника з моменту, визначеного передавальним актом, затвердженим загальними зборами Банку, що приєднується, та Банку-правонаступника. Банк-правонаступник у порядку правонаступництва набуває всіх прав за переданими йому активами (включаючи права за договорами забезпечення, у тому числі поруки), а також набуває обов`язків боржника за вимогами кредиторів (вкладників) за переданими зобов`язаннями без необхідності внесення змін до відповідних договорів.

Таким чином, 15 жовтня 2019 відповідно до підпункту «г» пункту 11 частини 4 статті 1 Закону України «Про спрощення процедур реорганізації та капіталізації банків», пунктів 3.1., 5.3., Постанови Правління НБУ № 189 від 27.06.2008 «Про затвердження положення про особливості реорганізації банку за рішенням його власників», було затверджено Передавальний акт, у відповідності до якого АТ «Альфа-Банк» у порядку правонаступництва набуває всіх прав за переданими йому активами, а також набув обов`язків боржника за вимогами кредиторів (вкладників) за переданими зобов`язаннями без необхідності внесення змін до відповідних договорів.

12.08.2022 на позачергових Загальних зборах Акціонерів АТ «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування юридичної особи. Протоколом позачергових Загальних зборів Акціонерів АТ «Альфа- Банк» за № 2/2022, складеним 18.08.2022, змінено найменування банку з АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «АЛЬФА-БАНК» на найменування: АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СЕНС БАНК».

Таким чином, АТ «Сенс Банк» є правонаступником усіх прав та зобов`язань АТ «Альфа-Банк», оскільки це є одна і та сама юридична особа.

АТ «Сенс Банк» у поданій заяві зазначає, що предмет іпотеки належить майновому поручителю, а не боржнику у поточній справі.

Відтак, АТ «Сенс Банк» є конкурсним кредитором у поточній справі.

Оскільки боржником були порушені взяті на себе договірні зобов`язання, в результаті чого в останньої перед банком виникла заборгованість за Кредитним договором, - 20.10.2017 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. на Іпотечному договорі був вчинений виконавчий напис про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок заборгованості, що виникла за двома Кредитним договором.

Розмір заборгованості за виконавчим написом становить 149 437,41 доларів США, з яких:

· 64 759,28 доларів США заборгованість кредитом (тіло кредиту);

· 84 678,13 доларів США заборгованість за відсотками за користування кредитом.

Згідно із частиною другою ст. 625 ЦК України в разі порушення грошового зобов`язання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Оскільки зазначений виконавчий напис нотаріуса наразі не виконаний, - таке прострочення є триваючим правопорушенням і право на стягнення 3% річних виникає з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення.

Курс НБУ станом на день відкриття провадження (21.01.2025) становить 43,4998 гривень за 1 долар США

Таким чином, враховуючи приписи ст. 625 ЦК України, розмір основного зобов`язання ОСОБА_1 перед АТ «Сенс Банк» складає 7 086 076,53 гривень, з яких:

· 149437,41 доларів США = 6 500 497,45 гривень (заборгованість за виконавчим написом);

· 13 461,65 доларів США = 585 579,06 гривень (заборгованість за ставкою 3% на кредитну заборгованість за Кредитним договором).

Відсотки, що стягуються за прострочення виконання грошового зобов`язання на підставі частини другої ст. 625 ЦК України є спеціальним видом відповідальності за таке порушення зобов`язання.

На відміну від процентів, які є звичайною платою за користування грошима, зокрема за договором позики, до них застосовуються загальні норми про цивільно-правову відповідальність. Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Отже, положення зазначеної норми права передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 20.04.2021 у справі № 910/7252/17; від 04.02.2020 у справі № 912/1120/16.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 26.10.2018 року у справі № 922/4099/17 висвітлено висновок про те, що вимоги про стягнення грошових коштів, передбачених статтею 625 ЦК, не є додатковими вимогами в розумінні статті 266 ЦК, а тому закінчення перебігу позовної давності за основною вимогою не впливає на обчислення позовної давності за вимогою про стягнення 3 % річних та інфляційних втрат. Стягнення 3% річних та інфляційних витрат можливе до моменту фактичного виконання зобов`язання та обмежується останніми 3 роками, які передували подачі позову.

Згідно приписів частини 3 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо.

Відповідно до п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно частини першої ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Положеннями статей 525, 526, 527 ЦК України визначено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином та в установлений строк, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

На підставі частини першої ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.530 ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Керуючись приписами ст. 549 ЦК України та умов Кредитних договорів, у разі невиконання, чи несвоєчасного виконання зобов`язань в частині повернення кредиту та/або сплати процентів, комісій згідно з умовами Договору, Відповідач зобов`язаний сплатити Позивачу неустойку (штраф, пеня). Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Відповідно до ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

На підтвердження розміру заборгованості, АТ "СЕНС БАНК" надав до суду відповідні розрахунки та банківські виписки, що є належним доказом на підтвердження надання кредиту та існуючої заборгованості за ним.

Враховуючи викладене, господарський суд зазначає, що заявлені АТ "Сенс Банк" вимоги на суму 7 086 076, 53 грн. підлягають визнанню

За змістом положень статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства конкурсними кредиторами є кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника.

За змістом частини 4 статті 133 Кодексу України з процедур банкрутства, вимоги кредиторів, включені до реєстру вимог кредиторів, задовольняються у такій черговості:

1) у першу чергу задовольняються вимоги до боржника щодо сплати аліментів, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, сплати страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування;

2) у другу чергу задовольняються вимоги щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) та проводяться розрахунки з іншими кредиторами;

3) у третю чергу сплачуються неустойки (штраф, пеня), внесені до реєстру вимог кредиторів.

Вимоги кожної наступної черги задовольняються за рахунок коштів від продажу майна боржника після повного задоволення вимог попередньої черги, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У разі недостатності коштів, одержаних від продажу майна банкрута, для повного задоволення всіх вимог однієї черги вимоги задовольняються пропорційно до суми вимог, що належить кожному кредиторові однієї черги.

Зазначені вимоги є конкурсними, оскільки виникли до дати відкриття провадження у справі про банкрутство.

Грошові вимоги АТ "Сенс Банк" залишаються повністю неоплаченими збоку Боржника.

З огляду на обґрунтованість вимог заяви АТ "Сенс Банк", яка подана до господарського суду в межах строку, визначеного приписами ст. 133 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, дійшов висновку щодо наявності підстав для визнання його конкурсним кредитором з грошовими вимогами до ОСОБА_1 на суму 7 086 076, 53 грн. та судового збору на суму 4 844, 80 грн., яка підлягає погашенню у наступному порядку:

- 2 черга - 7 086 076, 53 грн. (заборгованість);

- позачергово - 4 844, 80 грн. (витрати по сплаті судового збору).

Керуючись ст.ст. 2, 73-74, 76-79, 86, 91, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 45, 64 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

УХВАЛИВ:

Визнати грошові вимоги Акціонерного товариства "Сенс Банк" (03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, буд. 100; ідентифікаційний код 23494714) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на суму 7 086 076, 53 грн. (заборгованість) грн. - 2 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 4 844, 80 грн. (судовий збір) - позачергове задоволення вимог кредиторів.

Ухвала набирає законної сили 18.03.2025 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України до Центрального апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання ухвалою законної сили.

Суддя С.В. Мартинюк