ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" березня 2025 р. м.Київ Справа№ 910/1089/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Станіка С.Р.

суддів: Сибіги О.М.

Гончарова С.А.

за участю секретаря судового засідання Зінченко А.С.

за участю представників учасників справи згідно з протоколом судового засідання від 05.03.2025:

від позивача: Батракова О.Ю.

від відповідача: Підлипенський Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз"

на рішення Господарського суду міста Києва

від 03.09.2024 (повний текст складено та підписано 20.09.2024)

у справі №910/1089/24 (суддя Ващенко Т.М.)

за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної

системи України"

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" про зобов`язання вчинити дії з анулювання власних попередніх односторонніх дій - коригуючих актів небалансу по приладам обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020, шляхом виключення негативних небалансів за період березень - червень, жовтень - грудень 2022 року включно, та провести перерахунок обсягу негативного небалансу по приладам обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020, за період за березень - червень, жовтень - грудень 2022 року включно, шляхом звільнення від сплати добових небалансів природного газу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем допущено порушення прав позивача, оскільки покладення об`єму розподілу газу по приладам обліку природного газу, що встановлені на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), які були розташовані в зоні активних бойових дій та знаходились під окупацією РФ на АТ "Харківгаз" та нав`язування обсягів негативних щодобових небалансів природного газу за березень - червень, жовтень - грудень 2022 року, достовірність нарахування яких, з урахуванням обставин воєнного стану та окупації, неможливо перевірити, і які покладають на Оператора ГРМ обов`язок по сплаті грошових коштів за непідтверджені обсяги, що є підставою для перерахунку обсягів.

Короткий зміст заперечень проти позову

Відповідач проти позову заперечував, посилаючись, зокрема, на те, що він діяв на виконання вимог Кодексу ГТС, з дотриманням норм Податкового кодексу України, Закону України "Про ринок природного газу", Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні"; коригуючі акти складалися лише за травень та червень 2022, проте позивач заявив позовні вимоги з посиланням на період березень, квітень, жовтень-грудень 2022 за який коригуючі акти не складалися, тобто відсутній причинно-наслідковий зв`язок між вимогою позивача та обставинами на які він посилається в її обґрунтування; позивачем помилково ототожнюються порядок (механізм) визначення обсягів небалансів та порядок (механізм) визначення обсягів природного газу, які передаються з газотранспортної до газорозподільної мережі; за спірні періоди Оператор ГТС здійснено облік природного газу переданого з газотранспортної до газорозподільної системи у порядку, визначеному чинним законодавством, що підтверджується актами (зведеними актами) приймання-передачі природного газу з позивачем. При цьому вказані акти, чи дані щодо обсягів природного газу позивачем у судовому порядку не оскаржені та не скасовані.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що:

- коригуючі акти пов`язанні виключно із розрахунком допустимого відхилення і не стосуються зміни обсягів природного газу та/чи фізичного обліку природного газу, так як у коригуючих актах обсяг газу не мінився, змінилися лише показники допустимого відхилення (відповідно до постанови від 03.05.2022 №416), які вплинули на визначення вартості добових небалансів, а не на їх обсяги);

- обсяг добового небалансу не розраховується по приладам обліку природного газу (лічильниками), оскільки по цим приладам розраховується загальний (фізичний) обсяг природного газу, який переданий з газотранспортної системи до газорозподільної мережі. У свою чергу обсяг добового небалансу, це різниця між таким фізичним обсягом переданого газу і обсягом газу, який розподілено Оператором ГРМ своїм споживачам та несанкціоновано відібраним газом. Фізичні обсяги переданого природного газу не дорівнюють обсягам добових небалансів;

- за таких обставин, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість тверджень відповідача про невірне обрання позивачем способу захисту та відсутність причинно-наслідкового зв`язку між заявленими позовними вимогами та обставинами, які покладено в обґрунтування таких вимог;

- за спірні періоди здійснено облік природного газу, переданого з газотранспортної до газорозподільної системи, у порядку визначеному чинним законодавством, що підтверджується актами (зведеними актами) приймання-передачі природного газу з позивачем. Вказані акти чи зазначені в них дані щодо обсягів природного газу позивачем у судовому порядку не оскаржені та не скасовані;

- позивачем не доведено реального порушення відповідачем будь-яких його прав чи охоронюваних законом інтересів, яке підлягає захисту в заявлений позивачем спосіб.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухваленим рішенням Господарського суду міста Києва від 03.09.2024, Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 - скасувати, ухвалити у справі нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що місцевим господарським судом при ухваленні оскаржуваного рішення порушено норми процесуального права та неправильно застосовано норми матеріального права, рішення суду першої інстанції ухвалено при неповному дослідженні доказів та з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, а зроблені судом висновки не відповідають обставинам справи.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що:

- отримані АТ "ХАРКІВГАЗ" коригуючий акт № 05-2022--11 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць травень 2022 року до акту 05-2022- від 31.05.2022 та коригуючий акт № 06-2022--11 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць червень 2022 року до акту 06-2022- від 30.06.2022 датовані 01.11.2022, з пропуском всіх встановлених строків визначення обсягу та вартості щодобових небалансів, є неправомірними, складеними та направленими до АТ "ХАРКІВГАЗ" всупереч діючим нормам законодавства України, положенням Кодексу ГТС, висновків НКРЕКП та ВерховногоСуду;

- за змістом односторонніх актів врегулювання небалансів за травень 2022 року та червень 2022 року та рахунків на оплату добових небалансів, направлених Оператором газотранспортної системи через інформаційну платформу, неможливо встановити зміст та обсяг господарської операції;

- вказані документи Оператора газотранспортної системи складені в односторонньому порядку, водночас, інформація вказана в актах та рахунках, не підтверджена жодними доказами, а односторонні акти, як первинні документи не відповідають вимогам закону;

- судом першої інстанції не надано належної оцінки порушенню відповідачем норм права щодо порядку складання коригуючих актів небалансів після закінчення визначеного законом на вчинення таких дій строку, всупереч вимогам ст. 13, 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 236 ГПК України безпідставно не враховано позиції Верховного Суду, внаслідок чого судом було ухвалено незаконне та необґрунтоване рішення;

- дії відповідача по покладенню об`єму розподілу газу по приладам обліку природного газу, що встановлені на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с.Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), які були розташовані в зоні активних бойових дій та знаходились під окупацією російської федерації на АТ "Харківгаз" та нав`язування обсягів негативних щодобових небалансів природного газу за березень - червень, жовтень - грудень 2022 року, достовірність нарахування яких, з урахуванням обставин воєнного стану та окупації, неможливо перевірити, покладають на Оператора ГРМ обов`язок по сплаті грошових коштів за непідтверджені обсяги, що порушує права та законні інтереси товариства та є підставою для перерахунку обсягів;

- як на момент подання позовної заяви, так і на момент подання апеляційної скарги по Дворічанському та Куп`янському районах Харківської області неможливо перевірити перевищення обсягів відібраного природного газу з ГТС над обсягами переданого природного газу, оскільки вузли обліку природного газу знаходяться на непідконтрольних Україні територіях, що унеможливлює сплату оператору ГТС плату за добовий небаланс;

- у спірний період мали місце періоди, коли у зв`язку з відсутністю даних інструментальних вимірювань комерційного вузла обліку газу, що встановлений на ГРС, обсяг надходження природного газу за звітні місяці на деяких ГРС було визначено ТОВ "Оператор ГТС України" на підставі даних за аналогічні періоди (аналогічні звітні місяці минулого, 2021 року), які відносилися до мирного часу та не могли бути «аналогічними» до аналогічних звітних місяців 2022 року, коли мали місце численні пошкодження та руйнування газових мереж, припинення господарської діяльності значної кількості підприємств, міграція населення, що мешкало у Харківській області до початку військової агресій Російської Федерації проти України;

- враховуючи відсутність даних з комерційних приладів обліку Оператора ГТС та відсутність контрольного (дублюючого) вузла обліку газу АТ "Харківгаз" на таких ГРС, у таких періодах походження даних про обсяги приймання-передачі природного газу залишається невідомим для АТ "Харківгаз";

- на думку скаржника, жоден з випадків, зазначених у главі 4 розділу ІІІ Кодексу ГТС, не може бути приводом для перерахунку обсягу переданого природного газу методом технічного розрахунку, на що позивач звертав увагу відповідача у листах № 610-Сл-13383-1122 від 10.11.2022 року, № 193 від 02.02.2023 року, № 228 від 06.02.2023 року та № 456 від 01.03.2023 року;

- суд першої інстанції не врахував факти та події, які склались через обставини, незалежні від волі сторін (насамперед, АТ «Харківгаз») - військову агресію рф, окупацію, бойові дії на території Харківської області тощо, а також виключність вказаних обставин та неврегульованість нормами чинного законодавства дій сторін договору за умови настання вказаних обставин;

- судом першої інстанції безпідставно не надано оцінки фактам порушення з боку ТОВ «Оператор ГТС України» порядку складання та направлення замовникові актів приймання-передачі природного газу, що призвело до неповного з`ясування обставин справи та, як наслідок, ухвалення незаконного та необґрунтованого рішення;

- суд першої інстанції дійшов хибного висновку щодо відсутності залежності добового небалансу із показниками приладів обліку природного газу, і судом не враховано, що для визначення добового небалансу необхідно встановити наступні показники - фізичний обсяг переданого природного газу, обсяг газу, який розподілено Оператором ГРМ своїм споживачам, та несанкціоновано відібраний газ (від фізичного обсягу переданого природного газу віднімається обсяг розподіленого Оператором ГРМ споживачам газу та несанкціоновані відбори);

- вимога позивача про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України вчинити дії з анулювання власних попередніх односторонніх дій - коригуючих актів небалансу по приладам обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020, шляхом виключення негативних небалансів за період березень - червень, жовтень - грудень 2022 року включно, та провести перерахунок обсягу негативного небалансу по приладам обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020, за період з за березень - червень, жовтень - грудень 2022 року включно, шляхом звільнення від сплати добових небалансів природного газу, є вимогою про визнання відсутності права відповідача нараховувати добові небаланси та відсутності обов`язку позивача, який кореспондує вказаному праву, з оплати боргу, що виникне внаслідок нарахування. Така вимога є ефективним способом захисту інтересу позивача від юридичної невизначеності у спірних правовідносинах.

Також, скаржник посилався на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема:

- судом було порушено принцип змагальності сторін та доступу до правосуддя, оскільки безпідставно відмовлено у задоволенні клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг;

- відмовляючи у задоволенні клопотання про призначення комплексної судової експертизи, суд порушив принципи доступу сторін до правосуддя, рівності учасників процесу, змагальності, можливості обирати стороною способи захисту та надавати до суду докази, оскільки кожна сторона вільна у виборі доказів та способу їх доведення, а відповіді на зазначені питання надали б змогу суду повно та всебічно дослідити обставини справи та вплинули б на ухвалення рішення по суті.

Крім того, скаржником в апеляційній скарзі зазначено про те, що під час розгляду справи судом першої інстанції позивачем неодноразово заявлялось про факт привласнення і використання на користь держави-агресора природного газу посадовими особами окупаційної влади, проте надати докази такого привласнення позивач не мав об`єктивної змоги, оскільки вказані докази на момент розгляду судом першої інстанції не існували. Саме з цих причин, які є поважними та не залежними від позивача, АТ «Харківгаз» не надано доказів даних обставин на стадії розгляду справи судом першої інстанції. При цьому, вказані обставини можуть суттєво вплинути на вирішення справи по суті та ухвалення рішення у справі. З метою повноти та обґрунтованості розгляду цієї справи, скаржник просив апеляційний суд поновити пропущений строк на подачу нових доказів, долучити нові докази - копію витягу з ЄРДР по кримінальному провадженню 0001087 - до матеріалів справи та розглядати апеляційну скаргу з їх урахуванням.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

14.11.2024 через підсистему "Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, і який прийнято судом апеляційної інстанції до розгляду з огляду на ст. ст. 119, 263 Господарського процесуального кодексу України, і у якому відповідач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Доводи відповідача у відзиві зводяться до того, що:

- Оператор ГТС в даному випадку діяв на виконання вимог Кодексу ГТС, з дотриманням норм Податкового кодексу України, Закону України «Про ринок природного газу», Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»;

- коригуючі акти складалися лише за травень та червень 2022, проте позивач сформував свої позовні вимоги з посиланням на період березень, квітень, жовтень-грудень 2022 за який коригуючі акти не складалися. Тобто відсутній причинно-наслідковий зв`язок між вимогою позивача та обставинами на які він посилається в її обґрунтування;

- наразі Господарським судом Харківської області розглядається справа №922/2836/23 за позовом ТОВ Оператор ГТС України» щодо стягнення з АТ «Харківгаз» заборгованості за добові негативні небаланси за період березень-червень, жовтень-грудень 2022, і саме в межах цього спору і буде вирішуватись питання щодо наявності/відсутності підстав для стягнення заборгованості за добові небаланси у відповідний період, в т.ч. і щодо визначення обсягів таких добових небалансів.;

- спір у даній справі, на переконання відповідача, направлений лише на встановлення певних фактів та обставин, які позивач може використати як преюдиційні факти у справі №922/2836/23, а не на реальний захист порушених прав, що не передбачено чинним процесуальним законодавством;

- позивачем помилково ототожнюються порядок (механізм) визначення обсягів небалансів та порядок (механізм) визначення обсягів природного газу, які передаються з газотранспортної до газорозподільної мережі;

- обсяг добового небалансу не розраховується по приладам обліку природного газу (лічильниками), оскільки по цим приладам розраховується загальний (фізичний) обсяг природного газу, який переданий з газотранспортної системи до газорозподільної мережі; у свою чергу, обсяг добового небалансу, це різниця між таким фізичним обсягом переданого газу і обсягом газу, який розподілено Оператором ГРМ своїм споживачам (+ несанкціонований відбір), а фізичні обсяги переданого природного газу не дорівнюють обсягам добових небалансів.

Стосовно правомірності дій Оператора ГТС щодо обліку природного газу у спірний період, відповідач у відзиві на апеляційну скаргу зазначав про наступне:

- пунктом два глави 2 Кодексу ГТС передбачено, що Комерційний облік природного газу проводиться на комерційному ВОГ (ПВВГ) сторони, що передає природний газ;

- якщо у сторони, що передає газ, відсутній комерційний ВОГ (ПВВГ), комерційний облік природного газу проводиться на комерційному ВОГ (ПВВГ) сторони, що приймає газ;

- у відповідності п. 1, 2, 4, 5 глави 5 розділу ІІІ Кодексу ГТС до усі спори (розбіжності), які виникають при здійсненні обліку природного газу, у тому числі визначення добового чи місячного обсягу та ФХП поданого газу, повинні вирішуватись шляхом переговорів;

- якщо сторона, що приймає/передає природний газ, не погоджується з визначенням добового чи місячного обсягу та ФХП поданого газу, то вона повинна заявити про це іншій стороні, що приймає/передає природний газ, протягом п`яти днів з дати оформлення акта або іншого документа, що підтверджує значення обсягу та ФХП поданого (прийнятого) газу; у разі неможливості досягнення згоди (у тому числі на підставі результатів проведеної експертної повірки) шляхом переговорів пред`явлені спірні питання передаються на розгляд до суду;

- до врегулювання розбіжностей та прийняття рішення суду обсяг переданого (прийнятого) газу встановлюється відповідно до результатів вимірювань комерційного ВОГ (ПВВГ);

- за спірні періоди Оператор ГТС здійснено облік природного газу переданого з газотранспортної до газорозподільної системи у порядку визначеному чинним законодавством, що підтверджується актами (зведеними актами) приймання- передачі природного газу з позивачем;

- наразі, вказані акти, чи дані щодо обсягів природного газу позивачем у судовому порядку не оскаржені та не скасовані;

- нерелевантним є і посилання позивача на той факт, що начеб-то ТОВ «Оператор ГТС України» діяв всупереч положень чинного законодавства та, зокрема, не повинен був застосовувати у своїй діяльності Наказ Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №101 від 04.03.2022 «Про вжиття тимчасових запобіжних заходів» та глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГТС в частині визначення обсягів приймання-передачі газу, зокрема з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 13.03.2024 у справі №910/9529/22.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2024 року, апеляційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючий суддя: Станік С.Р. (суддя-доповідач), судді: Яковлєв М.Л., Яценко О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.10.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/1089/24.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду 25.10.2024:

- клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" про поновлення строку на апеляційне оскарження - задоволено. Поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24;

- відкрито апеляційне провадження у справі №910/1089/24 за апеляційною скаргою Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24;

- судове засідання призначено на 04.12.024 о 10 год 50 хв. в приміщенні Північного апеляційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. Шолуденка,1 літера А в залі судових засідань № 16.

13.11.2024 через підсистему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив апеляційну скаргу АТ «Харківгаз» на рішення Господарського суду міста Києва від 20.09.2024 року у справі №910/1089/24 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

14.11.2024 через підсистему «Електронний суд» від Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №910/1089/24.

14.11.2024 через підсистему «Електронний суд» від Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" надійшло клопотання про призначення комплексної судової експертизи.

18.11.2024 на електронну пошту Північного апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, в якій останній просив суд надати представнику Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" - Батраковій Ользі Юріїівні, можливість приймати участь у всіх судових засіданнях у справі №910/1089/24, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, за допомогою системи відеоконференцз`язку vkz.court.gov.ua з використанням власного електронного підпису.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.11.2024 заяву Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" про участь у всіх судових засіданнях у справі №910/1089/24 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів з використанням системи відеоконференцзв`язку підсистеми «Електронний суд» https://vkz.court.gov.ua - задоволено.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з перебуванням судді Яценко О.В. у відпустці.

Згідно Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.12.2024 справу №910/1089/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Станіка С.Р., суддів Гончарова С.А., Яковлєва М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2024 прийнято до свого провадження справу № 910/1089/24 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024, вирішено розгляд апеляційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24 призначити на 05.02.2025 о 10 год 00 хв.

03.12.2024 через підсистему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

03.12.2024 через підсистему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» надійшли заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі №910/1089/24.

У зв`язку з перебуванням судді Яковлєва М.Л. на лікарняному з 22.01.2025, який входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, вирішити питання щодо розгляду справи у визначеному складі суду - неможливо.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 05.02.2025, справу №910/1089/24 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24, передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Станік С.Р. (суддя-доповідач), судді: Сибіга О.М., Гончаров С.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.02.2025 прийнято справу №910/1089/24 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24, до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя - Станік С.Р. (суддя-доповідач), судді: Сибіга О.М., Гончаров С.А., призначено розгляд справи №910/1089/24 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24, у судовому засіданні на 05.03.2025 о 10 год 30 хв.

28.05.2025 через підсистему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" надійшла заява про участь в судовому засіданні, яке призначено на 05.03.2025 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.03.2025 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" про участь в судовому засіданні, яке призначено на 05.03.2025 у справі №910/1089/24 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - задоволено.

04.03.2025 через підсистему «Електронний суд» від Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" надійшла заява про зміну електронної пошти представника позивача.

Відповідно до статті 64 Конституції України права громадян на звернення до суду та отримання правничої допомоги не можуть бути обмежені, а мають реалізовуватися з урахуванням умов існуючого воєнного стану.

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою дотримання прав учасників справи на участь у судовому засіданні та забезпечення права на справедливий суд, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи у розумні строки, колегія суддів дійшла висновку розглянути справу у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав, в умовах воєнного стану.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

В судове засідання 05.03.2025 з`явились представники: Акціонерного о товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" та Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України», який приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

В судовому засіданні 05.03.2025 судом було поставлено на обговорення клопотання позивача про зупинення провадження у справі до ухвалення у справі №646/10931/24 вироку, який набирав законної сили.

Представник позивача в судовому засіданні 05.03.2025 підтримав клопотання про зупинення провадження у справі до ухвалення у справі №646/10931/24 вироку, просив його задовольнити.

В обгрунтування заявленого клопотання про зупинення провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України до ухвалення у справі №646/10931/24 вироку, який набирав законної сили, позивач посилався на те, що:

- 27 вересня 2024 року за кримінальним провадженням №0000568 складено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 111-1, ч. 4 ст. 191 КК України, та кримінальне провадження № 0000568 передано до суду, тому подати дане клопотання під час розгляду справи у суді першої інстанції АТ «Харківгаз» не мало правових підстав;

- у провадженні Червонозаводського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальне провадження № 0000568 від 25.05.2023 (кримінальна справа № 646/10931/24 суддя Сіренко Ю.Ю.) за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 111-1, ч. 4 ст. 191 КК України, де АТ «Харківгаз» визнано потерпілою особою, оскільки обвинувачуваним здійснювалась незаконне транспортування газу на тимчасово окупованих територіях для споживання природного газу в зоні ГРС «Великий Бурлук», ГРС «Шипувате» та ГРС «Моначинівка»;

- на даний час триває судовий розгляд кримінальної справи № 646/10931/24, предметом якої є вчинення обвинуваченим ОСОБА_1 кримінального правопорушення, яке полягає у тому, що у період з лютого по вересень 2022 року під час окупації частини території Харківської області, посадовими особами окупаційної адміністрації «ВГА Харьковской области», що діяли на шкоду Україні, за допомогою незаконно створених підприємств та органів, було привласнено і використано на користь держави-агресора - російської федерації, товарно-матеріальні цінності, у тому числі природній газ, що знаходились у власності та/або користуванні АТ «Харківгаз», про що 11.10.2024 слідчим відділом УСБУ в Харківські області було внесено дані до єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню 0001087;

- під час розгляду Червонозаводським районним судом міста Харкова кримінальної справи №646/10931/24 по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 101-1, частини 4 статті 191 КК України, встановляться, зокрема, обставини щодо обсягів протранспортованого у 2022 році природного газу на тимчасово окупованих територіях, в тому числі - до промислових підприємств, які були раніше відключені АТ «Харківгаз» від газорозподільної мережі на ГРС «Великий Бурлук», ГРС «Шипувате» та ГРС «Моначинівка», осіб, відповідальних за транспортування природного газу на окупованих територіях, і факт непричетності АТ «Харківгаз» до розподілу природного газу на окупованій території особам, які не є споживачами АТ «Харківгаз»;

- з об`єктивних причин дані обставини не можуть бути встановлені Північним апеляційним господарським судом під час розгляду справи № 910/1089/24, а відповідно до пункту 4.1. Договору транспортування природного газу № від 04.02.2020, який є предметом розгляду у даній справі, передбачено, що замовник (позивач) зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому (саме АТ «Харківгаз», а не будь-якій інші особі) послуг.

Відповідач у письмових запереченнях, та представник відповідача у судовому засіданні 05.03.2025 проти заявленого клопотання заперечував, посилаючись на його безпідставність та необгрунтованість, з огляду на наступне:

- позивачем не наведено будь-яких фактів, встановлення яких у справі № 646/10931/24 (визнанні/не визнанні винуватим у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_1 ) впливати на предмет доказування у справі №910/1089/24;

- позивачем не надано будь-яких доказів, які б свідчили про взаємопов`язаність обставин, до входять до предмету доказування у справі № 646/10931/24 та №910/1089/24;

- відповідач наполягає на тому, що розгляд справи № 646/10931/24 не є перешкодою для встановлення та оцінки, з урахуванням вимог ст. 74 ГПК України, суттєвих обставин у цій справі під час її розгляду судом, а матеріали цієї справи містять всі необхідні докази, що дає можливість самостійно суду встановити всі обставини справи та ухвалити рішення по суті;

- зупинення провадження у даній справі призведе до порушення розумного строку розгляду спору.

Дослідивши наявні матеріали справи, заслухавши думки представників учасників справи щодо заявленого клопотання про зупинення провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України до ухвалення у справі №646/10931/24 вироку, який набирав законної сили, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 227 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках: 1) смерті або оголошення померлою фізичної особи, яка була стороною у справі або третьою особою з самостійними вимогами щодо предмета спору, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво; 2) необхідності призначення або заміни законного представника учасника справи; 3) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції; 3-1) звернення обох сторін з клопотанням про зупинення провадження у справі у зв`язку з проведенням медіації; 4) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді; 5) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Отже, господарський суд зупиняє провадження у справі в разі неможливості розгляду даної справи до вирішення пов`язаної з нею іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства.

При цьому пов`язаною з даною справою є така інша справа, у якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі; в тому числі йдеться про факти, які мають преюдиціальне значення.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове або повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду пов`язаної з нею справи є виявлення обставин, підстав, фактів, тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені у даному процесі, проте, які мають значення для конкретної справи, провадження у якій зупинено.

Враховуючи вимоги закону, для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати, як пов`язана справа, яка розглядається даним судом, із справою, що розглядається іншим судом, а також чим обумовлюється неможливість розгляду даної справи.

Неможливість розгляду даної справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені господарським судом самостійно у даній справі. Йдеться про те, що господарський суд не може розглянути певну справу через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок непідвідомчості, обмеженості предметом позову, неможливості розгляду тотожної справи або певної черговості розгляду вимог.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позивачем у клопотанні не наведено жодних об`єктивних обставин неможливості розгляду цієї справи до прийняття у справі рішення господарським судом в межах справи №646/10931/24, як не наведено і будь-яких фактів, встановлення яких у справі № 646/10931/24 (визнанні/не визнанні винуватим у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_1 ) впливати на предмет доказування у справі №910/1089/24. При цьому, розгляд справи № 646/10931/24 не є перешкодою для встановлення та оцінки, з урахуванням вимог ст. 74 ГПК України, суттєвих обставин у цій справі під час її розгляду судом, а матеріали цієї справи містять всі необхідні докази, що дає можливість самостійно суду встановити всі обставини справи та ухвалити рішення по суті. Таким чином, заявлене клопотання судом відхиляється.

В судовому засіданні 05.03.2025 судом було поставлено на обговорення клопотання позивача про призначення комплексної судової експертизи (судово-економічної та будівельно-технічної) і на вирішення якої відповідач просив поставити наступні питання:

- Чи відповідають проведені ТОВ «Оператор ГТС України» в актах врегулювання щодобових небалансів розрахунки обсягів небалансів по приладах обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4) за періоди березень-червень, жовтень-грудень 2022 року, визначеним Кодексом ГТС та Типовим договором транспортування вимогам?

- Чи можливо перевірити фактичний розподіл природного газу по приладах обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4) за періоди березень-червень, жовтень-грудень 2022 року? Якщо так, яким чином? Якщо ні, чому?

- Чи документально підтверджується наявний в матеріалах справи розрахунок обсягів природного газу по приладах обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4) за періоди березень-червень, жовтень-грудень 2022 року? (При відповіді на запитання, у випадку встановлення невідповідності обсягів, зазначених позивачем, визначити обсяги, які підтверджуються первинними документами);

- Якими первинними документами підтверджується розрахунок ТОВ «Оператор ГТС України» вартості послуг врегулювання добових небалансів АТ «Харківгаз» по приладах обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4) за періоди березень-червень, жовтень-грудень 2022 року? Чи відповідають ці документи вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»?

- Чи відповідає вимогам законодавства здійснення ТОВ «Оператор ГТС України» перерахунку вартості послуг балансування по приладах обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4) за періоди березень-червень, жовтень-грудень 2022 року, після завершення місяця врегулювання небалансів в розрізі кожної звітної доби?

- Витрати за проведення комплексної судової експертизи по справі №910/1089/24 покласти на АТ «Харківгаз»;

- зупинити провадження у справі №910/1089/24 для проведення комплексної судової експертизи.

Представник позивача в судовому засіданні 05.03.2025 підтримав клопотання про призначення у справі судової експертизи, просив його задовольнити.

Клопотання мотивував тим, що:

- оскільки обсяги природного газу за спірними актами, визначені відповідачем, не визнаються позивачем, а жодною стороною з цих питань не надано відповідного висновку експертизи, позивач вказує на наявність обумовлених законом підставі для призначення судової економічної експертизи для з`ясування обставин, що мають значення для справи та для встановлення яких необхідні спеціальні знання не в галузі права.

- враховуючи, що предметом спору є зобов`язання вчинити дії з анулювання власних попередніх односторонніх дій -коригуючих актів небалансу по приладам обліку природного газу, встановлених на газорозподільній станції (далі - ГРС) смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020 року, шляхом виключення негативних небалансів за період березень -червень, жовтень - грудень 2022 року (включно), та провести перерахунок обсягу негативного небалансу по приладам обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020 року, за період за березень - червень, жовтень - грудень 2022 року (включно), шляхом звільнення від сплати добових небалансів природного газу через те, що відповідач вказує про наявність заборгованості за добові небаланси природного газу на підставі односторонніх актів, складених Оператором ГТС України, по ГРС, які перебували та перебувають в окупації та/чи зоні бойових дій, які зазнавали пошкоджень, втручань з боку окупантів, у зв`язку із чим АТ «Харківгаз» не визнає визначені Оператором ГТС України обсяги переданого природного газу, а також те, що жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань, доводи сторін є взаємно суперечливими та мають істотне значення для справи, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи і недопущення порушення прав жодної зі сторін у справі необхідно призначити судову інженерно - механічну експертизу для з`ясування обставин, що мають значення для справи та для встановлення яких необхідні спеціальні знання не в галузі права.

- для встановлення обставин по справі необхідні висновки експертів в різних галузях, АТ «Харківгаз» вважає за доцільне призначення комплексної судової експертизи.

- суд першої інстанції безпідставно відмовляючи у задоволенні клопотання про призначення комплексної судової експертизи, суд порушив принципи доступу сторін до правосуддя, рівності учасників процесу, змагальності, можливості обирати стороною способи захисту та надавати до суду докази, оскільки кожна сторона вільна у виборі доказів та способу їх доведення.

Відповідач у письмових запереченнях, та представник відповідача у судовому засіданні 05.03.2025 проти заявленого клопотання заперечував, посилаючись на його безпідставність та необгрунтованість, з огляду на наступне:

- зміст визначених АТ «Харківгаз» питань, які на його думку необхідно поставити на вирішення економічної експертизи є некоректними, такими, що не відповідають орієнтовному переліку питань вирішуваних економічною експертизою в визначеному Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) та завданню судово-економічної експертизи в цілому;

- відповідач ставить на вирішення експерту питання, які жодним чином не стосуються спірних правовідносин між сторонами;

- ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» стверджує, що для вирішення спору та з`ясування питань, які входять до предмету доказування, не потрібні будь-які спеціальні знання, крім знань в галузі права;

- виходячи з предмету позовних вимог та підстав, з яких вони заявлені, доказів наданих позивачем, а також з урахуванням того, що питання поставлені в клопотанні не відповідають суті та змісту експертизи, наявні правові підстави для відмови у задоволенні клопотання про призначення у справі комплексної експертизи.

Дослідивши наявні матеріали справи, заслухавши думки представників учасників справи щодо заявленого клопотання про призначення судової комплексної експертизи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду (ст. 1 Закону України "Про судову експертизу").

У рішенні ЄСПЛ у справі "Дульський проти України" зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №902/834/20, від 13.08.2021 у справі №917/1196/19, від 30.09.2021 у справі №927/110/18, від 23.12.2021 у справі №5015/45/11 (914/1919/20).

Призначення експертизи є правом, а не обов`язком господарського суду, при цьому питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи.

Аналогічний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 27.04.2021 у справі №927/685/20.

За наведених підстав у їх сукупності та враховуючи, що у матеріалах справи достатньо відповідних доказів для з`ясування обставин, необхідних для всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, та ухвалення судового рішення, і для цього спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, в контексті заявленого спору - не є необхідними, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про призначення комплексної судової експертизи, адже потреба у спеціальних знаннях при вирішенні спору судом апеляційної інстанції не встановлена, і заявником клопотання не доведена.

Крім того, відповідно до положень статті 2 Господарського процесуального кодексу України, на господарське судочинство покладено обов`язок забезпечення розумності строків розгляду справ.

Необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що свідчить про порушення положень частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку. Таким чином, заявлене клопотання судом відхиляється.

В судовому засіданні 05.03.2025 представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив задовольнити апеляційну скаргу, оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні 05.03.2025 проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а оскаржуване рішення залишити без змін як таке, що ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як підтверджується наявними матеріалами справи та вірно встановлено судом першої інстанції, і що перевірено судом апеляційної інстанції, 04.02.2020 між Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" було укладено договір транспортування природного газу № (далі - Договір), за умовами п. 2.1 якого оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу (послуга) на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плата (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Послуги надаються на умовах, визначених у кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуги є доступ замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на веб-сайті оператора. Підписанням цього договору замовник підтверджує, що він ознайомлений із правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на веб-сайті оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання. Замовник усвідомлює, що порушення ним зазначених правил позбавляє його права пред`являти претензії до оператора з приводу якості послуги та покладає на нього зобов`язання із відшкодування оператору шкоди або збитків, завданих такими діями або бездіяльністю замовника (п. 2.2 Договору).

Відповідно до п. п. 2.3 - 2.5 Договору, обсяг послуги, що надається за цим договором, визначається підписанням додатка 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (розподіл потужності з обмеженнями), крім надання доступу до потужності на період однієї газової доби. приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог кодексу. Замовник має виконувати вимоги, визначені в кодексі, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, визначених у договорі.

Згідно з п. 2.7 Договору, додаток 1 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли замовнику надається право використання гарантованої та/або переривчастої потужності, крім випадку замовлення потужності на добу наперед. Додаток 2 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли замовнику надається право використання потужності з обмеженнями, крім випадку замовлення потужності на добу наперед. Додаток 3 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли замовником є оператор ГРМ, прямий споживач, газовидобувне підприємство або виробник біогазу.

Пунктом 2.8 Договору передбачено, що взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом.

Пунктом 4.1 Договору встановлено, що замовник зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг; дотримуватися обмежень, встановлених цим договором та Кодексом; не перевищувати замовлені потужності, визначені в цьому договорі; здійснити своєчасну та повну оплату додаткової плати оператору у разі перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) користування потужністю з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у ГТС, у порядку, визначеному цим договором та Кодексом; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природного газу з ГТС в порядку, визначеному Кодексом та цим договором; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів замовника протягом звітного газового місяця.

Відповідно до п. п. 6.1, 6.3 Договору, оператор забезпечує наявність відповідних потужностей у точках входу до ГТС або в точках виходу з ГТС в обсязі, визначеному згідно з додатком 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатком 2 до цього Договору (розподіл потужності з обмеженнями), та/або в обсязі підтвердженої номінації у випадку замовлення потужності на період однієї газової доби. Надання номінацій (реномінацій) для отримання транспортування здійснюється у порядку, встановленому Кодексом. Форми номінацій і реномінацій оприлюднюються оператором на його офіційному веб-сайті.

Згідно з п. п. 7.1, 8.1, 8.3, 8.4 Договору, вартість послуги з балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом. Вартість послуг договірної потужності визначається виходячи з обсягу замовленої потужності замовника згідно з додатком 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатком 2 до цього договору (розподіл потужності з обмеженнями) та/або обсягу підтвердженої номінації у випадку замовлення потужності на період однієї газової доби. Вартість перевищення замовником (крім замовника, на якого в установленому порядку рішенням Кабінету Міністрів України (далі - КМУ) відповідно до ст. 11 Закону "Про ринок природного газу" покладено спеціальні обов`язки з постачання природного газу, у межах виконання ним таких спеціальних обов`язків, або оператора ГРМ) замовленої потужності за кожний день газового місяця розраховується для кожного дня перевищення за відповідною формулою, наведеною у даному пункті договору. Вартість замовленої потужності замовника (суб`єкта, на якого в установленому порядку рішенням КМУ відповідно до ст. 11 Закону "Про ринок природного газу" покладено спеціальні обов`язки з постачання природного газу, у межах виконання ним таких спеціальних обов`язків, або оператора ГРМ) на період газового місяця визначається як сума вартості замовлених потужностей за кожен день газового місяця. Вартість перевищення замовленої потужності за кожний день газового місяця розраховується для кожного дня перевищення за відповідною формулою, наведеною у даному пункті договору. Розбіжності щодо вартості перевищення замовленої потужності підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість додаткової плати та перевищення договірних потужностей, яку Замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений у цьому пункті цього договору, визначається за даними Оператора.

За умовами п. п. 9.1 - 9.3 Договору, сторони дійшли згоди, що у разі виникнення у замовника добового небалансу оператор здійснює купівлю/продаж природного газу замовника в обсягах добового небалансу. У разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розд. XIV Кодексу. У випадку, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, Оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту. Оплата вартості щодобових небалансів оператором ГРМ за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період.

Розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений п. 9.3 цього договору, визначається за даними Оператора (п. 9.6 Договору).

Згідно з п. п. 11.1 - 11.4 Договору, послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг балансування, оформляються оператором і замовником актами наданих послуг. Оператор до 15 числа місяця, наступного за звітним, направляє замовнику два примірники акта наданих послуг за газовий місяць, підписані уповноваженим представником та скріплені печаткою оператора. Замовник протягом двох днів з дати одержання акта наданих послуг зобов`язується повернути оператору один примірник оригіналу акта наданих послуг, підписаного уповноваженим представником та скріпленого печаткою замовника, або надати в письмовій формі мотивовану відмову від підписання акта наданих послуг. У випадку відмови від підписання акта наданих послуг розбіжності підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в судовому порядку. До прийняття рішення судом вартість послуг визначається за даними оператора. Врегулювання щодобових небалансів оформлюється одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Відповідно до п. п. 12.2, 13.1 Договору, фінансове забезпечення щодо замовленої потужності надається у формах, визначених Кодексом, в сумі місячних зобов`язань на користь оператора. У випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором.

У разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу (п. 13.5 Договору).

Цей договір набирає чинності з дня його укладання, поширює свою дію на відносини, що склались між сторонами з 01.01.2020 та діє до 31.12.2020. Цей договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п. 17.1 Договору).

ТОВ "Оператор ГТС" через інформаційну платформу направило АТ "Харківгаз":

- звіт про використання замовленої потужності ХАРКІВГАЗ АТ від 31.03.2022 за газовий місяць березень 2022;

- акт № 03-2022- врегулювання щодобових небалансів від 31.03.2022 за газовий місяць березень 2022 року на обсяг 81,23955 тис.куб.м на суму 4 194 504,18 грн (з ПДВ);

- рахунок № 03-2022- від 31.03.2022 на суму 4 194 504,18 грн (з ПДВ);

- звіт про використання замовленої потужності ХАРКІВГАЗ АТ від 30.04.2022 за газовий місяць квітень 2022;

- акт № 04-2022- врегулювання щодобових небалансів від 30.04.2022 за газовий місяць квітень 2022 року на обсяг 26,04312 тис.куб.м на суму 974 592,09 грн (з ПДВ);

- рахунок № 04-2022- від 30.04.2022 на суму 974 592,09 грн (з ПДВ);

- звіт про використання замовленої потужності ХАРКІВГАЗ АТ від 31.05.2022 за газовий місяць травень 2022 року;

- акт № 05-2022- врегулювання щодобових небалансів від 31.05.2022 за газовий місяць травень 2022 року на обсяг 2 462,41675 тис.куб.м на суму 76 653 192,18 грн (з ПДВ);

- рахунок № 05-2022- від 31.05.2022 на суму 76 653 192,18 грн (з ПДВ);

- коригуючий акт № 05-2022--11 врегулювання щодобових небалансів від 01.11.2022 року за газовий місяць травень 2022 року до акту 05-2022- від 31.05.2022 на обсяг 2 462,41675 тис.куб.м на суму 81 455 467,97 грн (з ПДВ);

- рахунок № 05-2022- від 31.05.2022 на суму 81 455 467,97 грн (з ПДВ);

- звіт про використання замовленої потужності ХАРКІВГАЗ АТ від 30.06.2022 за газовий місяць червень 2022 року;

- акт № 06-2022- врегулювання щодобових небалансів від 30.06.2022 за газовий місяць червень 2022 року на обсяг 533,21744 тис.куб.м на суму 15 838 394,69 грн (з ПДВ);

- рахунок № 06-2022- від 30.06.2022 на суму 15 838 394,69 грн (з ПДВ);

- коригуючий акт № 06-2022--11 врегулювання щодобових небалансів від 01.11.2022 за газовий місяць червень 2022 року до акту 06-2022- від 30.06.2022 на обсяг 533,21744 тис.куб.м на суму 17 421 256,55 грн (з ПДВ);

- рахунок № 06-2022- від 30.06.2022 на суму 17 421 256,55 грн (з ПДВ);

- звіт про використання замовленої потужності ХАРКІВГАЗ АТ від 31.10.2022 за газовий місяць жовтень 2022 року;

- акт № 10-2022- врегулювання щодобових небалансів від 31.10.2022 за газовий місяць жовтень 2022 року на обсяг 116,36618 тис.куб.м на суму 5 683 324,24 грн (з ПДВ);

- рахунок № 10-2022- від 31.10.2022 на суму 5 683 324,24 грн (з ПДВ);

- звіт про використання замовленої потужності ХАРКІВГАЗ АТ від 30.11.2022 за газовий місяць листопад 2022 року;

- акт № 11-2022- врегулювання щодобових небалансів від 30.11.2022 за газовий місяць листопад 2022 року на обсяг 10955,80314 тис.куб.м на суму 388 131 711,75 грн (з ПДВ);

- рахунок № 11-2022- від 31.10.2022 на суму 388 131 711,75 грн (з ПДВ);

- звіт про використання замовленої потужності ХАРКІВГАЗ АТ від 31.12.2022 за газовий місяць грудень 2022 року;

- акт № 12-2022- врегулювання щодобових небалансів від 31.12.2022 за газовий місяць грудень 2022 року на обсяг 12252,77055 тис.куб.м на суму 412 737 290,86 грн (з ПДВ);

- рахунок № 12-2022- від 31.10.2022 на суму 412 737 290,86 грн (з ПДВ).

Наказами Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 (з подальшими змінами) та від 22.12.2022 № 309 (зі змінами, внесеними Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 23.02.2023 № 610), затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих РФ (далі -Перелік).

Як вказував позивач, під окупацією знаходилась майже половина територій Харківської області (зони ліцензованої діяльності АТ "Харківгаз"), більш того, на час подання даного позову 4% території області знаходяться й досі під тимчасовою окупацією. Таким чином, АТ "Харківгаз" не мало доступу до частини територій та не могло виконувати функції Оператора ГРМ в повному обсязі. Крім того, до територій здійснення підприємницької діяльності не мала і не має доступу частина споживачів АТ "Харківгаз". У зв`язку з активними бойовими діями на території Харківської області, АТ "Харківгаз" відомості відповідно до постанови НКРЕКП від 07.07.2016 № 1234 "Про затвердження форм звітності НКРЕКП щодо здійснення моніторингу на ринку природного газу та інструкцій щодо їх заповнення". "Звіт про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків" (Форми звітності № 8в-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) за період березень-грудень 2022 року не подавалась, оскільки згідно з постановою НКРЕКП від 01.03.2022 № 335 "Про врегулювання деяких питань на строк запровадження (введення) воєнного стану в Україні" вказана звітність за відповідні звітні періоди має бути подана протягом 30 робочих днів після закінчення воєнного стану в Україні.

За доводами позивача, втрата контролю над частиною територій Харківської області спричинила відсутність доступу до об`єктів газоспоживання частини контрагентів відповідача за договорами на розподіл природного газу (споживачами), чим спричинено неможливість контролю споживання та обліку розподіленого природного газу, а також передачі даних Оператору ГРМ для відображення на інформаційні платформі.

АТ "Харківгаз" листами № 610-СЛ-6643-0522 від 20.05.2022, № 610-СЛ-10170- 0822 від 31.08.2022, № 610-Сл-13381-1122 від 10.11.2022, № 610-Сл-13383- 1122 від 10.11.2022, № 610-Сл-13766-1122 від 15.11.2022, № 610-Сл-14279-1122 від 29.11.2022, № 610-Сл-14462-1222 від 02.12.2022, № 610-Лв-16282-1222 від 30.12.2022, № 192 від 02.02.2023, № 193 від 02.03.2023, № 228 від 06.02.2023, № 456 від 01.03.2023, № 649 від 20.03.2023 не погоджувалось з визначеними Оператором ГТС обсягами передачі природного газу до газорозподільної системи АТ "Харківгаз", так як розрахунок обсягів Оператором ГТС не відповідає вимогам Кодексу ГТС та зміненому стану правовідносин між АТ "Харківгаз" та Оператором ГТС, які склалися під впливом дії форс-мажорних обставин та не враховують чисельні порушення структури газорозподільних мереж та факти вимушеної міграції споживачів.

Листом № 610-Сл-14021-1122 від 22.11.2022 позивач повідомив відповідача про те, що надання ТОВ "Оператор ГТС України" АТ "Харківгаз" коригуючого акту № 05-2022--11 врегулювання щодобових небалансів від 01.11.2022 року за газовий місяць травень 2022 року до акту 05-2022- від 31.05.2022 та коригуючого акту № 06-2022--11 врегулювання щодобових небалансів від 01.11.2022 року за газовий місяць червень 2022 року до акту 06-2022- від 30.06.2022 суперечить положенням Кодексу ГТС.

У листі № 610-Сл-14021-1122 від 22.11.2022 АТ "Харківгаз" зазначило, що порядок визначення обсягу добового небалансу та плати за добовий небаланс врегульовано главою 6 розділу XІV Кодексу ГТС.

Таким чином, за доводами позивача, отримані АТ "ХАРКІВГАЗ" коригуючий акт № 05-2022--11 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць травень 2022 року до акту 05-2022- від 31.05.2022 та коригуючий акт № 06-2022--11 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць червень 2022 року до акту 06- 2022- від 30.06.2022, датовані 01.11.2022, з пропуском всіх встановлених строків визначення обсягу та вартості щодобових небалансів, є неправомірними, складеними та направленими до АТ "ХАРКІВГАЗ" всупереч діючим нормам законодавства України, положенням Кодексу ГТС, висновків НКРЕКП та Верховного Суду.

За змістом односторонніх актів врегулювання небалансів за травень 2022 року та червень 2022 року та рахунків на оплату добових небалансів, направлених Оператором газотранспортної системи через інформаційну платформу, неможливо встановити зміст та обсяг господарської операції. Вказані документи Оператора газотранспортної системи складені в односторонньому порядку, водночас, інформація вказана в актах та рахунках, не підтверджена жодними доказами, а односторонні акти, як первинні документи не відповідають вимогам Закону України "Про бухгалтерський обік та фінансову звітність в Україні" № 996-ХІV від 16.07.1999.

Позивач зазначає, що покладення об`єму розподілу газу по приладам обліку природного газу, що встановлені на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), які були розташовані в зоні активних бойових дій та знаходились під окупацією РФ на АТ "Харківгаз" та нав`язування обсягів негативних щодобових небалансів природного газу за березень - червень, жовтень - грудень 2022 року, достовірність нарахування яких, з урахуванням обставин воєнного стану та окупації, неможливо перевірити, і які покладають на Оператора ГРМ обов`язок по сплаті грошових коштів за непідтверджені обсяги, що порушує права та законні інтереси товариства та є підставою для перерахунку обсягів.

У листі № 7102ВИХ-23-267 від 13.03.2023 ТОВ "Оператор ГТС України" зазначило, що визначення обсягів приймання-передачі природного газу по ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2) було здійснено Оператором газотранспортної системи у відповідності до Наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 101 від 04.03.2022 "Про вжиття тимчасових запобіжних заходів".

На даний час по Дворічанському та Куп`янському районах Харківської області неможливо перевірити перевищення обсягів відібраного природного газу з ГТС над обсягами переданого природного газу, оскільки вузли обліку природного газу знаходяться на непідконтрольних Україні територіях, що унеможливлює сплату оператору ГТС плату за добовий небаланс.

Таким чином, позивач зазначає, що наявні правові підстави для перерахунку обсягу негативного небалансу за: газовий місяць березень 2022 - на суму 4 194 504,18 грн; газовий місяць квітень 2022 - на суму 947 592,09 грн; газовий місяць травень 2022 - на суму 81 453 467,97 грн; газовий місяць червень 2022 - на суму 174 21 256,55 грн; газовий місяць жовтень 2022 - на суму 5 683 924,24 грн; газовий місяць листопад 2022 - на суму 388 131 711,74 грн; газовий місяць грудень 2022 - на суму 412 737 290,86 грн; по приладах обліку природного газу, встановлених на ГРС смт. Дворічна (EIC-код НОМЕР_2), ГРС с. Моначинівка (EIC-код НОМЕР_5), ГРС с. Шипувате (EIC-код НОМЕР_1), ГРС смт. Великий Бурлук (EIC-код НОМЕР_3), ГРС смт. Шевченкове (EIC-код НОМЕР_6), ГРС-1 м. Куп`янськ (EIC-код НОМЕР_4), оскільки відповідачем встановлено завищений обсяг газу на тимчасово окупованих територіях, а саме в Дворічанській селищній територіальній громаді, Кіндрашівській сільській територіальній громаді, Великобурлуцькій селищній територіальній громаді, Шевченківській селищній територіальній громаді та Куп`янській міській територіальній громаді.

АТ "Харківгаз" вважає отримані від ТОВ "Оператор ГТС України" коригуючі Акти врегулювання щодобових небалансів за періоди березень-червень, жовтень-грудень 2022 року, оформлені з пропуском всіх встановлених строків визначення обсягу та вартості щодобових небалансів, неправомірними, складеними та направленими всупереч діючим нормам законодавства України, положенням Кодексу ГТС України, висновків НКРЕКП та Верховного Суду.

Відповідач, заперечуючи проти позову, зазначає, що він діяв на виконання вимог Кодексу ГТС, з дотриманням норм Податкового кодексу України, Закону України "Про ринок природного газу", Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні"; коригуючі акти складалися лише за травень та червень 2022, проте позивач заявив позовні вимоги з посиланням на період березень, квітень, жовтень-грудень 2022 за який коригуючі акти не складалися, тобто відсутній причинно-наслідковий зв`язок між вимогою позивача та обставинами на які він посилається в її обґрунтування; позивачем помилково ототожнюються порядок (механізм) визначення обсягів небалансів та порядок (механізм) визначення обсягів природного газу, які передаються з газотранспортної до газорозподільної мережі; за спірні періоди Оператор ГТС здійснено облік природного газу переданого з газотранспортної до газорозподільної системи у порядку, визначеному чинним законодавством, що підтверджується актами (зведеними актами) приймання-передачі природного газу з позивачем. При цьому вказані акти, чи дані щодо обсягів природного газу позивачем у судовому порядку не оскаржені та не скасовані.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно зі статтею 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, це й принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

Одночасно, цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц.

Для виконання вимог ст. 86 Господарського процесуального кодексу України необхідним є аналіз доказів та констатація відповідних висновків за результатами такого аналізу. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Водночас 17.10.2019 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", яким було, зокрема внесено зміни до Господарського процесуального кодексу та змінено назву ст. 79 ГПК України з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування "вірогідність доказів".

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом" ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Аналогічний підхід до стандарту доказування "вірогідність доказів" висловлено Касаційним господарським судом у постановах від 29.01.2021 у справі № 922/51/20, від 31.03.2021 у справі № 923/875/19, від 25.06.2020 у справі № 924/233/18.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що розгляд даної справи здійснюється в порядку, передбаченому нормами Господарського процесуального кодексу України, відповідно, і оцінка доказів у ній здійснюватиметься через призму такого стандарту доказування, як "баланс вірогідностей".

Частинами 1 та 2 ст. 509 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

З огляду на встановлений ст. 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, суд приймає до уваги Договір як належну підставу, у розумінні норм ст. 11 названого Кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків з постачання природного газу.

Статтею 629 Цивільного кодексу України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

За ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Пунктом 2 гл.1 розд. ІХ Кодексу ГТС передбачено, що доступ до потужності надається оператором ГТС на такі періоди: річний, квартальний, місячний, на добу наперед, протягом доби. На добу наперед - потужність визначеного обсягу, доступна строком на 1 газову добу, з постійним потоком протягом газової доби, наступної за газовою добою, у якій відбувся розподіл потужності.

Протягом доби - потужність визначеного обсягу, яка доступна з певного часу протягом газової доби і до часу закінчення газової доби з постійним потоком. При цьому одиниця виміру потужності протягом доби - тис куб. м/добу.

Відповідно до п.1 гл.7 розд. IX Кодексу ГТС, доступ до потужності точок входу/виходу на добу наперед надається на підставі укладеного договору транспортування та номінації, підтвердженої оператором ГТС. Доступ до потужності точок входу/виходу протягом доби надається на підставі укладеного договору транспортування та реномінації, підтвердженої оператором ГТС. Номінація/реномінація підтверджується оператором ГТС відповідно до гл.1 цього розділу та вимог розд .XI цього Кодексу.

Відповідно до п.1 гл.1 розд. ХІ Кодексу ГТС, номінації подаються замовниками послуг транспортування на відповідну добу в розрізі кожної точки входу/виходу.

Номінація/ реномінація надається через інформаційну платформу оператора ГТС (п.7 гл.1 розд. ХІ Кодексу ГТС).

Номінація - попереднє повідомлення, надане замовником послуг транспортування оператору ГТС, стосовно обсягів природного газу, які будуть подані замовником послуг транспортування протягом доби до ГТС в точках входу та відібрані з ГТС в точках виходу (п.5 гл.1 розд. І Кодексу ГТС).

Реномінація - заявка на зміну підтвердженої номінації (п.5 гл.1 розд.І Кодексу ГТС).

Інформація, що міститься в номінації, попередньо погоджується оператором ГТС в порядку, визначеному розд. ХІ Кодексу ГТС, та є достатньою для надання послуг транспортування. Неподання номінації унеможливлює надання оператором ГТС замовнику послуг транспортування.

Пунктом 1 гл.1 розд. VIII Кодексу ГТС передбачено, що одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування.

Відповідно до п.1 гл.6 розд. ХІV Кодексу ГТС, оператор ГТС розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до ГТС та алокаціями відбору з ГТС (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

Пунктом 16 гл.6 розд. XIV Кодексу ГТС передбачено, що на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу оператор ГТС здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць.

У точках виходу до ГРМ з метою проведення остаточної алокації щодобових відборів/споживання, що не вимірюються щодобово, оператор ГРМ до 08 числа газового місяця (М+1) надає оператору ГТС інформацію про фактичний місячний відбір/споживання природного газу окремо по кожному споживачу, відбір/споживання якого не вимірюється щодобово. У випадку якщо комерційний вузол обліку обладнаний обчислювачем (коректором) з можливістю встановити за результатами місяця фактичне щодобове споживання природного газу, така інформація додатково надається в розрізі газових днів газового місяця (М) (п.2 гл.7 розд. ХІІ Кодексу ГТС).

Остаточна алокація відборів/споживання, що вимірюються щодобово, дорівнює обсягам попередніх добових алокацій, крім випадків зміни режимів нарахування споживачу обсягів у порядку, встановленому Кодексом ГРМ. При зміні режимів нарахування споживачу обсягів за період такої зміни коригування добових обсягів споживання здійснюється відповідно до п.6 цієї глави (п.4 гл.7 розд. ХІІ Кодексу ГТС).

Умовами глав 5, 6 розд. ХІІ Кодексу ГТС встановлено порядок визначення попередніх щодобових алокацій подач та відборів природного газу з ГТС.

Номінації/реномінації подаються замовником послуг транспортування Оператору ГТС через інформаційну платформу в порядку, визначеному розд. ХІ Кодексу ГТС.

Пунктом 6 гл.7 розд. ХІІ Кодексу ГТС передбачено можливість коригування замовником відповідної інформації на інформаційній платформі.

Відповідно до п. 3 гл.6 розд. XІV Кодексу ГТС, Оператор газотранспортної системи на підставі попередніх алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу (з урахуванням обсягів природного газу, відчужених чи набутих на віртуальній торговій точці) щодобово не пізніше ніж о 15:00 UTC (17:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 14:00 UTC (17:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D) надає кожному замовнику послуг транспортування природного газу інформацію про його попередній добовий небаланс та розрахунок попередньої вартості за добовий небаланс.

Згідно з п. 16 гл.6 розд. XІV Кодексу ГТС, на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць.

Відповідно до розділу XIV Кодексу ГТС, на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу, Оператор ГТС здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу Замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць та направляє Акти врегулювання щодобових небалансів та рахунки на оплату через інформаційну платформу до 14 числа місяця, наступного за звітним.

Відповідно до глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8-11 цієї глави.

Оператор газотранспортної системи до 08:00 UTC (10:00 за київським часом) години для зимового періоду та 07:00 UTC (10:00 за київським часом) години для літнього періоду газової доби (D+1) оприлюднює на власному вебсайті остаточні ціни газової доби (D), які визначаються відповідно до пунктів 8-11 цієї глави. Для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується (крім випадку обсягів небалансу, який виник у рамках виконання спеціальних обов`язків, в установленому порядку покладених Кабінетом Міністрів України на суб`єктів ринку природного газу на підставі статті 11 Закону України "Про ринок природного газу"), визначається як:

- маржинальна ціна продажу природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним (тобто коли подачі замовника послуг транспортування природного газу протягом газової доби перевищують його відбори);

- маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі).

Маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання природного газу розраховуються для кожної газової доби таким чином:

1) маржинальна ціна продажу є найменшим з таких значень: найнижча ціна продажу будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D);

середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), зменшена на величину коригування;

2) маржинальна ціна придбання є найбільшим з таких значень: найвища ціна придбання будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D);

середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), збільшена на величину коригування.

Визначення маржинальної ціни продажу, маржинальної ціни придбання оператором газотранспортної системи відбувається з використанням інформації про операції, що відбуваються на торговій платформі, вибір якої погоджений НКРЕКП.

Величина коригування становить 10 %:

- у випадку позитивного небалансу більше ніж 5 % (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат більше ніж 15 % (включно)) від обсягів природного газу, поданих на точках виходу (за винятком віртуальної торгової точки, де враховується лише додатне значення різниці обсягів відчуження та набуття природного газу, визначених у торгових сповіщеннях замовника послуг транспортування) до газотранспортної системи у відповідну газову добу;

- у випадку негативного небалансу більше ніж 5 % (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат більше ніж 15 % (включно)) від обсягів природного газу, поданих на точках входу (за винятком віртуальної торгової точки, де враховується лише додатне значення різниці обсягів набуття та відчуження природного газу, визначених у торгових сповіщеннях замовника послуг транспортування) до газотранспортної системи у відповідну газову добу.

Плата за добовий небаланс для замовника послуг транспортування природного газу розраховується без урахування величини коригування, якщо обсяг добового небалансу не перевищує допустиме відхилення. У випадку визначення маржинальної ціни продажу/придбання відповідно до пункту 9 цієї глави не застосовується величина коригування до середньозваженої ціни короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D).

У випадку якщо попередня щодобова алокація відбору оператором газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат відрізняється від остаточної щодобової алокації такого відбору, розмір допустимого відхилення збільшується на різницю між попередньою та остаточною щодобовою алокацією про обсяги відбору природного газу оператором газорозподільної системи для нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат, але не більше 15 % від попередньої щодобової алокації відбору природного газу оператором газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат за відповідну газову добу.

Постановою НКРЕКП від 03.05.2022 № 416 до глави 6 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи України були внесені зміни в частині розрахунку допустимого відхилення та плати за добовий небаланс.

Відповідач вказував, що оператором ГТС було виконано перевірку на предмет коректності розрахунку вартості щодобових небалансів у відповідності до вищезазначених змін Кодексу газотранспортної системи України, під час якої виявлено, що допустиме відхилення за газові місяці травень, червень 2022 року розраховано некоректно, у зв`язку з чим у листопаді 2022 року Оператором ГТС здійснено перерахунок допустимого відхилення, коригування вартості щодобових небалансів та направлено через інформаційну платформу коригуючі Акти врегулювання щодобових небалансів та оновлені рахунки на оплату з урахуванням змін, внесених до Кодексу ГТС постановою НКРЕКП від 03.05.2022 №416. Оператором ГТС внесені коригування щодо вартості щодобових небалансів в інформаційну платформу за травень-червень 2022 року для інформування Замовника послуг транспортування. Відповідно до законодавства надані коригуючі первинні документи, складено розрахунки коригування до податкових накладних.

При цьому, відповідач зазначає, що вказані коригування жодним чином не пов`язані зі зміною обсягів алокації. Оприлюднені Оператором ГТС маржинальні ціни придбання/продажу газу також не були змінені. Зміни цін, які були застосовані до врегулювання добового небалансу, відбулися виключно через те, що обсяг добового небалансу перевищив рівень допустимого відхилення, визначеного відповідно до оновленого порядку Кодексу ГТС, в редакції постанови НКРЕКП від 03.05.2022, тож Оператор ГТС в даному випадку діяв з дотриманням норм законодавства.

Пунктом 3 глави 2 Кодексу ГТС передбачено, що Комерційний облік природного газу проводиться на комерційному ВОГ (ПВВГ) сторони, що передає природний газ.

Якщо у сторони, що передає газ, відсутній комерційний ВОГ (ПВВГ), комерційний облік природного газу проводиться на комерційному ВОГ (ПВВГ) сторони, що приймає газ.

У відповідності п. 1, 2, 4, 5 глави 5 розділу ІІІ Кодексу ГТС, усі спори (розбіжності), які виникають при здійсненні обліку природного газу, у тому числі визначення добового чи місячного обсягу та ФХП поданого газу, повинні вирішуватись шляхом переговорів. Якщо сторона, що приймає/передає природний газ, не погоджується з визначенням добового чи місячного обсягу та ФХП поданого газу, то вона повинна заявити про це іншій стороні, що приймає/передає природний газ, протягом п`яти днів з дати оформлення акта або іншого документа, що підтверджує значення обсягу та ФХП поданого (прийнятого) газу. У разі неможливості досягнення згоди (у тому числі на підставі результатів проведеної експертної повірки) шляхом переговорів пред`явлені спірні питання передаються на розгляд до суду. До врегулювання розбіжностей та прийняття рішення суду обсяг переданого (прийнятого) газу встановлюється відповідно до результатів вимірювань комерційного ВОГ (ПВВГ).

З урахуванням вищенаведеного, суд апеляційної інстанції погоджується з правомірними висновками суду першої інстанції про те, що коригуючі акти пов`язанні виключно із розрахунком допустимого відхилення і не стосуються зміни обсягів природного газу та/чи фізичного обліку природного газу, так як у коригуючих актах обсяг газу не мінився, змінилися лише показники допустимого відхилення (відповідно до постанови НКТРЕКП НКРЕКП від 03.05.2022 №416), які вплинули на визначення вартості добових небалансів, а не на їх обсяги).

Крім того, суд апеляційної інстанції погоджується з правомірними висновками суду першої інстанції про те, що обсяг добового небалансу не розраховується по приладам обліку природного газу (лічильниками), оскільки по цим приладам розраховується загальний (фізичний) обсяг природного газу, який переданий з газотранспортної системи до газорозподільної мережі. У свою чергу обсяг добового небалансу, це різниця між таким фізичним обсягом переданого газу і обсягом газу, який розподілено Оператором ГРМ своїм споживачам та несанкціоновано відібраним газом. Фізичні обсяги переданого природного газу не дорівнюють обсягам добових небалансів.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про обґрунтованість тверджень відповідача про невірне обрання позивачем способу захисту та відсутність причинно-наслідкового зв`язку між заявленими позовними вимогами та обставинами, які покладено в обґрунтування таких вимог, а також про те, що за спірні періоди здійснено облік природного газу, переданого з газотранспортної до газорозподільної системи, у порядку визначеному чинним законодавством, що підтверджується актами (зведеними актами) приймання-передачі природного газу з позивачем. Вказані акти чи зазначені в них дані щодо обсягів природного газу позивачем у судовому порядку не оскаржені та не скасовані. Аналогічних правомірних висновків дійшов і суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні, і що не було спростовано скаржником в апеляційній скарзі.

Відповідно до ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Положення статей 15, 16 Цивільного кодексу України визначають, що кожна особа має право на захист, у тому числі судовий, свого цивільного права, а також цивільного інтересу, що загалом може розумітися як передумова для виникнення або обов`язковий елемент конкретного суб`єктивного права, як можливість задовольнити свої вимоги за допомогою суб`єктивного права та виражатися в тому, що особа має обґрунтовану юридичну заінтересованість щодо наявності/відсутності цивільних прав або майна в інших осіб.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, процедурні гарантії, закріплені в ст. 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Кожен має право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками; на це право, що є одним з аспектів права на доступ до суду, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав є неправомірним (рішення у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), серія А №18, п. 28- 36).

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави (ч. 1 ст. 2 ГПК України).

Гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження про порушення прав було обґрунтованим. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення (висновок, що сформований у постанові Верховного Суду України від 15.11.16. у справі №800/301/16).

За приписами процесуального законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес.

Як роз`яснив Конституційний Суд України у своєму рішенні від 1 грудня 2004 року № 18-рп/2004 в справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається у вказаній нормі та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

Тобто, інтерес позивача має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам, відповідати вищевказаним критеріям охоронюваного законом інтересу.

Положення Господарського процесуального кодексу України покладають обов`язок доведення факту порушення або оспорювання прав чи охоронюваних законом інтересів саме на позивача.

Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а є лише однією з необхідних умов реалізації встановленого права.

При цьому необхідною умовою застосування судом певного способу захисту є наявність, доведена належними у розумінні статті 76 Господарського процесуального кодексу України доказами, певного суб`єктивного права (інтересу) у позивача; порушення (невизнання або оспорювання) означеного права/інтересу відповідачем; належність обраного способу судового захисту (з точки зору адекватності порушення і спроможності його усунути та поновити (захистити) право або інтерес та закріплення положеннями діючого законодавства).

Тобто вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Аналогічний висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 14.06.2019 у справі № 910/6642/18, постанові Верховного Суду від 02.04.2020 у справі № 910/7160/19.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові (аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/1972/17, від 23.05.2019 у справі № 920/301/18, від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18, від 24.12.2019 у справі №902/377/19, від 02.04.2020 у справі № 910/7160/19).

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що позивачем не доведено реального порушення відповідачем будь-яких його прав чи охоронюваних законом інтересів, яке підлягає захисту в заявлений позивачем спосіб. Аналогічних правомірних висновків дійшов і суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні, і що не було спростовано скаржником в апеляційній скарзі.

При цьому, обраний позивачем спосіб захисту у позові є неналежним та неефективним, оскільки наявність у позивача саме певного грошового обов?язку з сплати коштів за Договором у спірні періоди має визначатись у спорі, предметом яких виступатимуть відповідні кошти (зокрема стягнення таких або як заборгованості, або як безпідставно отриманих), а не шляхом зобов`язання відповідача вчинити дії з анулювання власних попередніх односторонніх дій.

Крім того, Господарським судом Харківської області розглядається справа №922/2836/23 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/111938938) за позовом ТОВ Оператор ГТС України» щодо стягнення з АТ «Харківгаз» заборгованості за добові негативні небаланси за період березень-червень, жовтень-грудень 2022, і саме в межах цього спору, з урахуванням предмету і підстав позову вирішується питання щодо наявності/відсутності підстав для стягнення заборгованості за добові небаланси у відповідний період, в т.ч. і щодо визначення обсягів таких добових небалансів.

Таким чином, суд апеляційної інстанції оцінивши наявні матеріали справи, дослідивши наявні у справі докази, дійшов висновку, що вимоги позивача задоволенню не підлягають. Аналогічних правомірних висновків дійшов і суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні, і що не було спростовано скаржником в апеляційній скарзі.

Також, доводи скаржника про те, що судом першої інстанції було порушено принцип змагальності сторін та доступу до правосуддя, оскільки безпідставно відмовлено у задоволенні клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг - судом апеляційної інстанції відхиляються як необгрунтовані, з огляду на наступне.

Ч. 3 статті 255 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ч. 1 ст.50 Господарського процесуального кодексу України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

В свою чергу, суд апеляційної інстанції зазначає, що подання позову про вчинення дії з анулювання власних попередній односторонніх дій - коригуючих актів небалансу по приладам обліку природного газу, які і прийняття відповідного судового рішення у справі, не впливає на права або обов`язки вказаної особи щодо однієї із сторін, а тому обумовлені процесуальним законом підстави для залучення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у якості третьої особи у даній справі- відсутні, про що обгрунтовано зазначив суд першої інстанції.

Крім того, суд наголошує, що відмова у задоволенні заяви про залучення до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - жодним чином не свідчить про перешкоди у доступі до правосуддя.

Також, доводи скаржника про те, що відмовляючи у задоволенні клопотання про призначення комплексної судової експертизи, суд порушив принципи доступу сторін до правосуддя, рівності учасників процесу, змагальності, можливості обирати стороною способи захисту та надавати до суду докази, оскільки кожна сторона вільна у виборі доказів та способу їх доведення, а відповіді на зазначені питання надали б змогу суду повно та всебічно дослідити обставини справи та вплинули б на ухвалення рішення по суті - судом апеляційної інстанції також відхиляються як підстава для скасування оскаржуваного рішення, оскільки матеріали справи підтверджують, що судом першої інстанції жодним чином не було порушено принципи доступу сторін до правосуддя, рівності учасників процесу, змагальності, можливості обирати стороною способи захисту та надавати до суду докази, оскільки кожна сторона вільна у виборі доказів та способу їх доведення, що і було реалізовано сторонами під час розгляду справи.

Крім того, призначення експертизи є виправданим, якщо для з`ясування обставин, які входять до предмету доказування необхідні спеціальні знання і якщо у справі відсутні інші належні та допустимі докази на підтвердження чи спростування обставин, щодо яких ініціюється учасником справи експертиза. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку. В свою чергу, як зазначалось судом апеляційної інстанції вище, для з`ясування обставин цієї справи спеціальні знання іншій сфері , ніж право, не потрібні. Матеріали справи містять належні докази, які дають можливість з`ясувати фактичні обсяги які входять до предмету доказування у даній справі.

Крім того, скаржником в апеляційній скарзі зазначено про те, що під час розгляду справи судом першої інстанції позивачем неодноразово заявлялось про факт привласнення і використання на користь держави-агресора природного газу посадовими особами окупаційної влади, проте надати докази такого привласнення позивач не мав об`єктивної змоги, оскільки вказані докази на момент розгляду судом першої інстанції не існували. Саме з цих причин, які є поважними та не залежними від позивача, АТ «Харківгаз» не надано доказів даних обставин на стадії розгляду справи судом першої інстанції. При цьому, вказані обставини можуть суттєво вплинути на вирішення справи по суті та ухвалення рішення у справі. З метою повноти та обґрунтованості розгляду цієї справи, скаржник просив апеляційний суд поновити пропущений строк на подачу нових доказів, долучити нові докази - копію витягу з ЄРДР по кримінальному провадженню 0001087, з датою реєстрації провадження 11.10.2024 - до матеріалів справи та розглядати апеляційну скаргу з їх урахуванням.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов висновку про відсутність обумовлених процесуальним законом підстав для поновлення скаржнику процесуального строку на подання такого доказу та його прийняття на стадії апеляційного розгляду справи, з огляду на наступне.

Так, відповідний витяг з ЄРДР по кримінальному провадженню 0001087 містить відомості про дату реєстрації провадження - 11.10.2024, тобто вказаний доказ виник вже після ухвалення рішення судом першої інстанції - 03.09.2024.

Відповідно до висновків, викладених у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 913/632/17 та від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, системний аналіз положень ст. ст. 80, 269 ГПК України свідчить, що докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, повинні існувати на момент звернення до суду з відповідним позовом, і саме на позивача покладено обов`язок подання таких доказів одночасно з позовною заявою. Єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом (у т.ч. апеляційної інстанції) доказів з порушенням встановленого строку, - наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії (наприклад, якщо стороні не було відомо про існування доказів), тягар доведення яких також покладений на учасника справи.

Отже, така обставина як відсутність існування доказів на момент звернення до суду з відповідним позовом (заявою про забезпечення позову) взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку ст. 269 ГПК України незалежно від причин неподання позивачем таких доказів. Навпаки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення наведених норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже системність і послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів.

Отже, вищенаведені та усі інші доводи, посилання та обгрунтування учасників справи судом апеляційної інстанції враховані при вирішенні спору з урахуванням меж апеляційного оскарження, доводи скаржника є такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції та висновків суду апеляційної інстанції у даній постанові щодо спірних правовідносин учасників справи, а судом першої інстанції, в свою чергу, надано належну оцінку усім наявним у справі доказам та правовідносинам учасників справи та ухвалено обґрунтоване рішення у відповідності до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, яким відмовлено у задоволенні позовних вимог повністю.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що учасникам спору було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені скаржником в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції у оскаржуваному рішенні про відмову у задоволенні позовних вимог.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Ч. 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд визнає, що доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні, оскаржуване рішення ухвалено з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування оскаржуваного рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24, за наведених доводів апеляційної скарги.

Крім того, оскільки за наслідками апеляційного розгляду справи судове рішення залишено в силі, а тому його дія підлягає поновленню.

Розподіл судових витрат

Згідно із ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №910/1089/24 - залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Поновити дію рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/1089/24.

5. Матеріали справи №910/1089/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку, строки та випадках, визначених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано: 19.03.2025.

Головуючий суддя С.Р. Станік

Судді О.М. Сибіга

С.А. Гончаров