ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"17" березня 2025 р. Справа № 916/972/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Гут С.Ф., розглянувши матеріали заяви (вх. №998/25 від 17.03.2025р.) про притягнення посадових осіб банкрута до солідарної відповідальності в рамках справи № 916/18/24 за заявою кредитора: Акціонерного товариства Комерційний банк „ПриватБанк (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1; код 14360570) до боржника: Товариства з обмеженою відповідальністю „Пріон Корпорейшн (73009, м. Херсон, вул. Нафтовиків, буд. 19; ) про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний банк „ПриватБанк звернулось до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю „Пріон Корпорейшн, посилаючись на неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошових зобов`язань перед кредитором.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.02.2024 відкрито провадження усправі про банкрутство ТОВ „Пріон Корпорейшн, визнано грошові вимоги АТ Комерційний банк „ПриватБанк до ТОВ „Пріон Корпорейшн в сумі 58 425 676,52 грн., введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, введено процедуру розпорядження майном, розпорядником майна боржника призначено арбітражного керуючого Глеваського В.В.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.05.2024р. визнано вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк „ПриватБанк до Товариства з обмеженою відповідальністю „Пріон Корпорейшн в сумі 937 983 758,31 грн. та 6 056,00 грн. судового збору.

08.05.2024р. ухвалою Господарського суду Одеської області постановлено ухвалу попереднього засідання, якою визначено розмір та перелік усіх визнаних вимог кредиторів для внесення розпорядником майна до реєстру вимог кредиторів. Вказаною ухвалою визнано грошові вимоги єдиного кредитора у справі - Акціонерне товариство Комерційний банк „ПриватБанк з вимогами до боржника в сумі 996 409 434,83 грн., 32 896,00 грн. судового збору та 60 300,00 грн. авансування за виконання повноважень розпорядника майна.

Постановою Господарського суду Одеської області від 03.09.2024р. припинено процедуру розпорядження майном ТОВ „Пріон Корпорейшн та повноваження розпорядника майна арбітражного керуючого Глеваського В.В., визнано банкрутом ТОВ „Пріон Корпорейшн, ліквідатором ТОВ „Пріон Корпорейшн призначено арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича.

Ліквідатором банкрута подано до суду заяву (17.03.2025р. вх. №998/25) про притягнення посадових осіб банкрута до солідарної відповідальності в якій він просить: викликати у судове засідання ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) для допиту у якості свідка щодо обставин фінансово-економічного стану ТОВ „Пріон Корпорейшн до дати відкриття провадження у справі № 916/18/24, зокрема, за період 2021-2023 рр.; задовольнити заяву ліквідатора ТОВ „Пріон Корпорейшн про покладення на посадових осіб банкрута солідарної відповідальності; покласти на ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів у справі № 916/18/24 про банкрутство ТОВ „Пріон Корпорейшн; стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) кредиторську заборгованість ТОВ „Пріон Корпорейшн на користь Акціонерного товариства Комерційний банк „ПриватБанк в розмірі 996 502 630,83 грн.

Частиною 6 статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності), та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Якщо органи управління боржника допустили порушення цих вимог, вони несуть солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів. Питання порушення органами управління боржника зазначених вимог підлягає розгляду господарським судом під час здійснення провадження у справі. У разі виявлення такого порушення про це зазначається в ухвалі господарського суду, що є підставою для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до зазначених осіб.

Верховний Суд у складі суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 04.09.2024 у справі №908/3236/21 в пункті 10.34. зауважив, що у положеннях КУзПБ відсутні конкретно визначені вимоги щодо форми звернення кредиторами своїх вимог до керівника боржника, тому таке звернення може відбуватися у формі заяви, клопотання тощо. Однак розгляд цих вимог, як і вимог про покладення солідарної відповідальності, здійснюється за правилами ГПК України в порядку, визначеному статтею 7 КУзПБ, у межах справи про банкрутство, в тому числі із урахуванням можливості застосування процесуального інституту об`єднання позовів (стаття 173 ГПК України) (див. висновок, викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.06.2022 у справі № 904/76/21).

При цьому доцільність розгляду господарським судом заяв про покладення солідарної відповідальності у відокремленому провадженні в межах справи про банкрутство відповідає принципу процесуальної економії, оскільки дає змогу розглянути таку вимогу в розумні строки, запобігає зловживанню сторонами своїми процесуальними правами, гарантує бережне ставлення до ресурсів усіх учасників справи та відповідає основній меті конкурсного процесу і процедури банкрутства - задоволення вимог кредиторів.

Ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 7 КУзПБ передбачено, що спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення. Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Частинами 5 та 6 статті 42 ГПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

При цьому частина 7 названої статті передбачає, якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 30 серпня 2024 року у справі № 908/3731/23 викладено наступний висновок щодо застосування норми права відповідно до частини 1 статті 259 та абзацу 1 частини 7 статті 42 ГПК учасник справи повинен надсилати копії документів у паперовій формі цінним листом з описом вкладення лише тим учасникам справи, які не мають електронного кабінету та відповідно до частини 6 статті 6 ГПК не зобов`язані його реєструвати.

Приписами частини 5 статті 6 ГПК України визначено, що електронний кабінет це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно ж із частиною 6 названої статті адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Між тим, пред`являючи заяву ліквідатором банкрута арбітражним керуючим Глеваським В.В. не представлено доказів надсилання заяви про притягнення посадових осіб банкрута до солідарної відповідальності ОСОБА_1 , в останнього ж у відповідності до правової конструкції статті 6 ГПК України відсутнє зобов`язання реєструвати електронний кабінет.

Відповідно до частини 1,2,3 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162,164,172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху… В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд залишає заяву без, оскільки ліквідатором банкрута арбітражним керуючим Глеваським В.В. не представлено доказів надсилання заяви про притягнення посадових осіб банкрута до солідарної відповідальності ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву ліквідатора ТОВ „Пріон Корпорейшн арбітражного керуючого Глеваського В.В. (від 17.03.2025р. вх. №998/25) про притягнення посадових осіб банкрута до солідарної відповідальності - залишити без руху.

2. Встановити ліквідатору ТОВ „Пріон Корпорейшн арбітражному керуючому Глеваському В.В. строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для усунення недоліків заяви, шляхом надання до суду: доказів надсилання заяви про притягнення посадових осіб банкрута до солідарної відповідальності ОСОБА_1 .

3. Попередити заявника про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набрала законної сили 17.03.2025 року та не підлягає оскарженню.

Суддя С.Ф. Гут