УХВАЛА

м. Київ

19.03.2025Справа № 910/1887/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., розглянувши зустрічну позовну заяву Державного підприємства "Гарантований покупець" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 27, ідентифікаційний код 43068454)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЛАЙТ" (03040, м. Київ, вул. Васильківська, буд. 1, ідентифікаційний код 41967508)

про стягнення 2 029 936, 63 грн,

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЛАЙТ" (03040, м. Київ, вул. Васильківська, буд. 1, ідентифікаційний код 41967508)

до Державного підприємства "Гарантований покупець" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 27, ідентифікаційний код 43068454)

про стягнення коштів у розмірі 2 514 935, 96 грн,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЛАЙТ" (далі - позивач) з позовом до Державного підприємства "Гарантований покупець" (далі - відповідач) про стягнення 2 514 935, 96 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що незаконною постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №46 від 15.01.2021 було внесено зміни до Порядку купівлі гарантованим покупцем електричної енергії, виробленої з альтернативних джерел енергії, затвердженого постановою НКРЕКП №641 від 26.04.2019, зокрема впроваджено нові формули розрахунку обсягу частки відшкодування вартості врегулювання небалансу електричної енергії Гарантованого покупця (у бік збільшення). Відтак, протягом періоду з 16.01.2021 по 31.01.2022 позивачем оплачено додаткових 2 514 935, 96, які були безпідставно розраховані Державним підприємством "Гарантований покупець" за впровадженою НКРЕКП формулою. Викладене і стало підставою для звернення до суду з даним позовом про зобов`язання Державного підприємства "Гарантований покупець" здійснити перерахунок сум відшкодування у бік зменшення шляхом здійснення коригування та направлення актів коригування до актів приймання-передачі частки відшкодування вартості врегулювання небалансу електричної енергії Гарантованого покупця.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.02.2025 було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26.03.2025, встановлено відповідачу строк, зокрема, для подання відзиву на позовну заяву протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

14.03.2025 від Державного підприємства "Гарантований покупець" до відділу діловодства суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Цією ж датою, до відділу діловодства суду від Державного підприємства "Гарантований покупець" (далі - позивач за зустрічним позовом) надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю "СОЛАР ЛАЙТ" про стягнення 2 029 936, 63 грн.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України "Про судовий збір".

Проте, до зустрічної позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Разом з цим, в прохальній частині зустрічної позовної заяви Державне підприємство "Гарантований покупець" просить суд відстрочити сплати судового збору до ухвалення Господарським судом міста Києва рішення у даній справі.

Розглянувши подане позивачем за зустрічним позовом клопотання, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або зменшення чи звільнення від його сплати є вичерпним, а тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону.

При цьому, наведеними правовими нормами Закону України "Про судовий збір" встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору або зменшити його розмір.

Зазначеною нормою прямо передбачено право суду, зокрема, відстрочити сплату судового збору або зменшити його розмір саме для позивача - фізичної особи, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, втім у спірних правовідносин позивач за зустрічним позовом є юридичною особою.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №909/8/18, та Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023 у справі № 906/308/20.

Водночас, позивач за зустрічним позовом у спірних правовідносинах є юридичною особою та не відноситься до жодної з категорій осіб, наведених у ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", а предмет спору не стосується захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відтак, суд не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які б відповідали зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення відповідного клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено, що з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028, 00 грн.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем за зустрічним позовом заявлено вимоги майнового характеру про стягнення 2 029 936, 63 грн боргу за договором купівлі-продажу електричної енергії за "зеленим" тарифом від 29.11.2019 №1067/01, з огляду на це сума судового збору за подання позовної заяви має становити 30 449, 05 грн.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити зустрічну позовну заяву Державного підприємства "Гарантований покупець" без руху та надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити зустрічну позовну заяву Державного підприємства "Гарантований покупець" без руху.

2. Встановити позивачу за зустрічним позовом шестиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

Ухвала набирає законної сили 19.03.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Г. Пукшин