ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

17.03.2025м. ДніпроСправа № 904/1133/25

за позовом Керівника Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави

до Відповідача-1: Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

Відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "АС-Трейд КР", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

Відповідача-3: Фізичної особи-підприємця Присяжнюка Віктора Юрійовича, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, зобов`язання усунути перешкоди у користуванні самовільно зайнятою земельною ділянкою, привівши її у придатний до використання стан, шляхом знесення розміщених на ній будівель і споруд, повернення земельної ділянки

Суддя Красота О.І.

без участі представників учасників справи

СУТЬ СПОРУ:

Керівник Криворізької південної окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області в інтересах держави з позовом до Відповідача-1: Криворізької міської ради, Відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "АС-Трейд КР", Відповідача-3: Фізичної особи-підприємця Присяжнюка Віктора Юрійовича і просить суд:

- скасувати державну реєстрацію права довірчої власності Фізичної особи-підприємця Присяжнюка Віктора Юрійовича (РНОКПП НОМЕР_1 ) на об`єкт нерухомого майна - магазин продовольчих та непродовольчих товарів літера А, площею 30,0 кв.м, що розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж, проведену 21.11.2024 приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Рисіною С.В. (номер запису про право власності: 57672270), шляхом внесення до Державного реєстру запису про відсутність права із закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 10;

- визнати незаконним та скасувати рішення Криворізької міської ради № 1571 від 30.11.2022 в частині затвердження ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки з кадастровим номером :05:102:0021 у натурі (на місцевості) та надання її в оренду без зміни меж та цільового призначення з можливістю поновлення договору оренди з урахуванням вимог ст. 126-1 Земельного кодексу України;

- визнати недійсним договір оренди земельної ділянки № 2022495 від 21.12.2022, укладений між Криворізькою міською радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "АС-ТРЕЙД КР" () щодо земельної ділянки з кадастровим номером :05:102:0021 площею 0,0097 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110, номер запису про інше речове право 48804200);

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "АС-ТРЕЙД КР" () та Фізичну особу-підприємця Присяжнюка Віктора Юрійовича (РНОКПП НОМЕР_1 ) усунути перешкоди територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради () у праві користування та розпорядження земельною ділянкою, розташованої за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж, загальною площею 0,0097 га, кадастровий номер :05:102:0021, та повернути земельну ділянку, шляхом знесення об`єкту самочинного будівництва: будівлі літера А, площею 30,0 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що моніторингом Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що вперше речові права на об`єкт нерухомості будівлю магазину продовольчих та непродовольчих товарів, площею 30 кв.м зареєстровано 02.06.2014 за ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ", (на даний час має назву ТОВ "Мірадок Трейд") на підставі свідоцтва серії та номер: САЕ № 852914, виданого 03.06.2014 Реєстраційною службою Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області.

В той же час встановлено, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 14.12.2015 у справі № 212/6309/15-к було визнано винним та в подальшому звільнено від кримінальної відповідальності директора ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ" за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 358 КК України.

Так, судом встановлено, що в період часу з 23.01.2013 по 27.01.2015, директор ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ" з метою державної реєстрації прав та їх обтяжень, діючи умисно, надавав до відділу Державної реєстрації речових прав на нерухоме майно реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції, завідомо підроблені документи, а саме декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 29 від 18.02.2014, щодо об`єкта нерухомості за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи 37ж.

Таким чином, за твердженням Прокуратури, директор ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ" використав завідомо підроблені документи, що в подальшому надало можливість ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ", від імені якого останній діяв як керівник, зареєструвати об`єкт за адресою м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж, площею 30 кв.м.

При цьому, судом встановлено, що земельна ділянка використовується під будівництво була надана в користування згідно договору особистого строкового сервітуту, а не договору оренди.

Отже, фактично вищевказаний об`єкт збудовано на земельній ділянці, яка перебувала у користуванні ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ" згідно відповідного договору особистого сервітуту без права забудови, а відтак він є самочинно збудованим.

У подальшому, відповідно до договору купівлі-продажу будівлі від 11.06.2014, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Рисіною С.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 1693, ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ" передало спірну будівлю у власність ТОВ "ПРЕМІУМ БІЗНЕС ГРУП".

Згідно з п. 1.3. договору купівлі-продажу будівлі від 11.06.2014, покупцю - ТОВ "ПРЕМІУМ БІЗНЕС ГРУП" перейшло також і право користування земельними ділянками з кадастровими номерами :05:102:0015 та 605:102:0014, на яких знаходиться спірний об`єкт, якими користувалось ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ" на підставі договорів особистого строкового сервітуту від 16.02.2012 № 01 та від 16.02.2012 № 01.

Отже, Прокурор зазначає про те, що фактично вищевказаний об`єкт збудовано на земельній ділянці, яка перебувала у користуванні ТОВ "Новий Рітейл" згідно відповідного договору особистого сервітуту без права забудови.

Таким чином, з метою реєстрації права власності на спірний об`єкт та приховування факту самочинного будівництва ТОВ "Новий Рітейл" у дозвільні документи на будівництво (декларацію про готовність об`єкта до експлуатації) внесено завідомо неправдиві відомості щодо наявності у товариства права користування земельною ділянкою, що призвело до передумов до подальшого незаконного заволодіння ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ" земельною ділянкою та створення видимості обґрунтованого її зайняття та вжито заходи, спрямовані на безпідставну державну реєстрацію права власності на нерухоме майно на ній.

Вперше, земельну ділянку під розміщення спірного об`єкту нерухомості надано у 2017 році. Так, на підставі рішення Криворізької міської ради № 1623 від 26.04.2017 між Криворізькою міською радою та ТОВ "ПРЕМІУМ БІЗНЕС ГРУП" укладено договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером :05:102:0021 площею 0,0097 га, яка розташована за адресою: м. Кривий Ріг, Інгулецький район, вул. Подлєпи, 37ж.

Надалі, ТОВ "ПРЕМІУМ БІЗНЕС ГРУП" передало спірний об`єкт нерухомості ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" () на підставі акту приймання-передачі майна до статутного капіталу ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" від 20.05.2019.

У свою чергу, рішенням Криворізької міської ради № 3883 від 26.06.2019, у зв`язку із зміною власника майна, внесено зміни до договору оренди земельної ділянки за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж, новим орендарем даної земельної ділянки стало ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" (договір оренди від 06.08.2019 № 2019322).

У подальшому, на підставі рішення Криворізької міської ради № 1571 від 30.11.2022 між міською радою та ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" укладено договір оренди земельної ділянки № 2022495 від 21.12.2022, відповідно до якого надано в оренду земельну ділянку з кадастровим номером :05:102:0021 площею 0,0097 га, для будівництва та обслуговування будівель торгівлі за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж. Договір укладено терміном на 5 років.

На теперішній час ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" спірний об`єкт передано ФОП Присяжнюку В.Ю. на праві довірчої власності на підставі договору про встановлення довірчої власності, посвідченого 21.11.2024 приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу та зареєстрованого в реєстрі за № 2392 (номер відомостей про речове право: 57672270). У цей же день право власності ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" припинено відповідно до ч. 3 ст. 597-1 ЦК України.

Отже, на теперішній час спірна будівля магазину продовольчих і непродовольчих товарів площею 30,0 кв.м за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж, розташовується на земельній ділянці з кадастровим номером :05:102:0021 площею 0,0097 га, яка перебуває у користуванні ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 110, номер запису про інше речове право 48804200).

З огляду на те, що спірний об`єкт збудовано на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, об`єкт нерухомості в експлуатацію не введено, тому будівля магазину продовольчих і непродовольчих товарів за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж, є об`єктом самочинного будівництва.

Вищевказані обставини, на думку Прокурора, свідчать про безпідставну державну реєстрацію за ТОВ "НОВИЙ РІТЕЙЛ", а у подальшому за ТОВ "ПРЕМІУМ БІЗНЕС ГРУП", ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" та ФОП Присяжнюком В.Ю. права власності на вищевказаний об`єкт, самовільне зайняття земельної ділянки та самочинне будівництво на ній.

Окремо зазначає Прокурор, що набуття ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" права користування на умовах оренди земельною ділянкою у неконкурентний спосіб у порядку абзацу другого частини другої статті 134 ЗК України на підставі зареєстрованого права власності на вищевказаний об`єкт, за жодних обставин не може свідчити про легітимізацію раніше самочинно збудованого на такій земельній ділянці об`єкту.

Таким чином, наголошує Прокурор, внаслідок безпідставної державної реєстрації на будівлю, що розміщена на земельній ділянці комунальної форми власності, яка самочинно забудована без погодження із власником земельної ділянки, порушено права власника земельної ділянки - територіальної громади міста Кривий Ріг щодо користування, володіння, розпорядження земельною ділянкою під об`єктом самочинного будівництва, а передача спірної земельної ділянки Криворізькою міської радою в оренду поза межами земельних торгів не відповідає волевиявленню територіальної громади та порушує її інтереси.

Крім того, Прокурором подано заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд:

- накласти арешт на нерухоме майно, належне відповідачу ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" () та на праві довірчої власності ОСОБА_1 (ІНН НОМЕР_1 ), а саме торговельний павільйон площею 30,0 кв.м, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 10);

- заборонити ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" (), ОСОБА_1 (ІНН НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо об`єкту нерухомого майна - торговельний павільйон площею 30,0 кв.м, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж (реєстраційний номер 10).

Заява обґрунтована тим, що ТОВ "АС-ТРЕЙД КР", маючи зареєстроване право власності на спірне самочинно збудоване майно, не обмежене у розпорядженні ним, відсутність арешту вказаного майна, реєстрація права власності на яке оскаржується Прокурором, може призвести до відчуження цього майна з метою утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у майбутньому. Крім того, Прокурор зазначає, що обраний ним вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав Відповідача, оскільки обтяжене майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатись ним.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" та ст. 11 Господарського процесуального кодексу України суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено право на ефективний засіб юридичного захисту, встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом. У рішенні Європейського суду з прав людини від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" зазначено що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припинення порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

У рішенні Конституційного Суду України від 16.06.2011 №5-рп/2011 у справі № 1-6/2011 зазначено, що судочинство охоплює, зокрема інститут забезпечення позову, який сприяє виконанню рішень суду і гарантує можливість реалізації кожним конституційного права на судовий захист, встановленого статтею 55 Конституції України.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, в разі задоволення позову (Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 29.07.2019 у справі № 905/491/19).

Положеннями статті 136 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Згідно з ч. 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору. Учасник справи, який звертається із заявою про забезпечення позову, повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 753/22860/17.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 910/9498/19, від 17.09.2020 у справі № 910/72/20, від 15.01.2021 у справі № 914/1939/20, від 16.02.2021 у справі № 910/16866/20, від 15.04.2021 у справі № 910/16370/20, від 24.06.2022 у справі № 904/3783/21, від 26.09.2022 у справі № 911/3208/21 тощо.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві (іншим особам) вчиняти певні дії (висновки про застосування норм права, які викладені в постанові Верховного Суду від 25.05.2018 у справі № 916/2786/17).

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу (іншим особам) здійснювати певні дії.

За таких обставин, обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Така правова позиція наведена в постановах Верховного Суду від 14.06.2018 у справі № 916/10/18, від 15.01.2019 у справі № 915/870/18.

Господарський суд звертає увагу на те, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18 висловлено позицію про те, що необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Суд вважає, що такий захід забезпечення позову як накладення арешту на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме торговельний павільйон площею 30,0 кв.м, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж (реєстраційний номер 10), є адекватними по відношенню до позовних вимог, на забезпечення яких він вживається.

Не підлягають задоволенню вимоги Прокурора про заборону ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" (), ОСОБА_1 (ІНН НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо об`єкту нерухомого майна, що є предметом позову, а саме торговельного павільйону площею 30,0 кв.м, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 10).

Так, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Арешт віднесений до видів обтяжень речових прав на нерухоме майно, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості (п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Арешт майна, як спосіб забезпечення позову, передбачає накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна.

Отже, арешт, як заборона на право розпоряджатися майном, включає і обмеження на розпорядження таким майном. Тому при накладенні арешту на майно вжиття додаткових заходів забезпечення, направлених на обмеження розпорядження таким майном, не є необхідним.

За таких обставин, враховуючи предмет спору у цій справі, не є необхідним і співмірним додатково забороняти ТОВ "АС-ТРЕЙД КР" (), ОСОБА_1 (ІНН НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо об`єкту нерухомого майна, що є предметом позову, а саме торговельного павільйону площею 30,0 кв.м, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 10).

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24.07.2024 у справі № 567/459/23.

З огляду на викладене, суд вбачає підстави для часткового задоволення заяви про забезпечення позову.

Частиною 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 06.12.2021 у справі № 910/4564/21, щодо того, що є виконанням пункту 6 частини 1 статті 139 Господарського процесуального кодексу України в частині надання пропозицій щодо зустрічного забезпечення.

Стаття 139 Господарського процесуального кодексу України містить обов`язкові вимоги до змісту заяви про забезпечення позову. Зокрема, пункт 6 частини 1 статті 139 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що така заява має містити пропозиції щодо зустрічного забезпечення.

Метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. На відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Крім того, фактично цей інститут права зберігає існуючий status quo між сторонами до ухвалення рішення суду по суті спору (постанови Верховного Суду від 17.12.2020 у справі № 646/6171/18, від 17.02.2021 у справі № 760/19023/18, від 27.07.2021 у справі № 22-з/824/477/2021, 22-з/824/535/2021).

Частиною 1 статті 141 Господарського процесуального кодексу України передбачено право суду, а не обов`язок вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зважаючи на частину 4 статті 141 Господарського процесуального кодексу України, постановлення ухвали про забезпечення позову без одночасного вирішення судом питання про зустрічного забезпечення не позбавляє заявника права звернутись до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення, що може бути подано після застосування судом заходів забезпечення позову. Зазначене відповідає принципу змагальності сторін, закріпленому статтею 13 Господарського процесуального кодексу України (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.06.2019 у справі № 904/661/19, від 10.10.2019 у справі № 916/1572/19).

Тому розгляд судом заяви про забезпечення позову, яка не містить конкретних пропозицій щодо зустрічного забезпечення, не є порушенням наведених вимог законодавства та не свідчить про допущення судом істотних процесуальних порушень, достатніх для скасування ухвали, якою було вжито відповідні заходи забезпечення позову, оскільки з метою захисту своїх прав відповідач не позбавлений можливості звернутись з клопотанням про зустрічне забезпечення.

Наведена позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.07.2018 у справі № 916/2851/17, від 26.11.2018 у справі № 904/2925/18, від 17.12.2018 у справі № 914/970/18, від 18.06.2019 у справі № 904/661/19, від 24.06.2019 у справі № 916/2933/18, від 10.10.2019 у справі № 916/1572/19.

У даному випадку суд не вбачає підстав задля застосовування зустрічного забезпечення з огляду на те, що відповідні заходи не призведуть до негативних наслідків для ТОВ "АС-Трейд КР", ФОП Присяжнюка Віктора Юрійовича чи інших осіб, оскільки обтяжене майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатись ним.

Аналогічні позиції щодо такого питання викладені у постановах Верховного Суду у справі № 916/870/18 від 15.01.2019 та № 916/73/19 від 27.06.2019.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву Керівника Криворізької південної окружної прокуратури про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме торговельний павільйон площею 30,0 кв.м, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вул. Подлєпи, 37ж (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 10).

Стягувач: Криворізька південна окружна прокуратура (50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Свято-Миколаївська, 27, код ЄДРПОУ/Умовний код: )

Боржники: Криворізька міська рада (50101, Дніпропетровської область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1, ідентифікаційний код в )

Товариство з обмеженою відповідальністю "АС-ТРЕЙД КР" (50027, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр. Металургів, 42А, приміщення 1, ідентифікаційний код в )

Фізична особа-підприємець Присяжнюк Віктор Юрійович ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

Ухвала набирає законної сили 17.03.2025 та може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала, як виконавчий документ, може бути пред`явлена до примусового виконання до 18.06.2025.

Суддя О.І. Красота