ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" березня 2025 р. м. Житомир Справа № 906/1100/24

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді: Кравець С.Г.,

секретаря судового засідання: Виговської Д.Ю.,

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1 - паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Малинським МВ УМВС

України в Житомирській області,

від відповідача-1: Сивко О.Ю. - керівник, виписка з ЄДРЮОФОПГФ,

від відповідача - 2: не з`явився,

від третіх осіб - 1,2: не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом ОСОБА_1

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна"

2) Департаменту реєстрації Житомирської міської ради

за участю у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на

стороні відповідача-1 (ТОВ "Кліма Хітце Україна"):

1) ОСОБА_2

2) ОСОБА_3

про визнання трудових відносин припиненими та зобов`язання вчинити дії.

Процесуальні дії по справі.

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна" та Департаменту реєстрації Житомирської міської ради з вимогами про:

- визнання припиненими правовідносини з управління ТОВ "Кліма Хітце Україна", що виникли між ТОВ "Кліма Хітце Україна" та ОСОБА_1 ;

- зобов`язання Департаменту реєстрації Житомирської міської ради виключити відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про ОСОБА_1 як керівника ТОВ "Кліма Хітце Україна" шляхом, але не обмежуючись цим, проставлення відмітки в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про керівника: керівник відсутній;

- стягнення з ТОВ "Кліма Хітце Україна" на користь ОСОБА_1 судового збору.

Ухвалою суду від 31.10.2024 вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №906/1100/24 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 27.11.2024.

Ухвалою суду від 27.11.2024 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-1: 1) ОСОБА_2 , 2) ОСОБА_3 . Роз`яснено право третім особам надати письмові пояснення щодо суті позовних вимог, з урахуванням доводів позивача, які викладені у позовній заяві. Відкладено підготовче засідання на 18.12.2024.

Ухвалою суду від 18.12.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу №906/1100/24 до судового розгляду по суті на 20.01.2025.

Ухвалою суду від 20.01.2025 відкладено розгляд справи по суті на 14.02.2025.

Ухвалою суду від 14.02.2025 продовжено строк розгляду справи по суті на підставі статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та відкладено розгляд справи по суті на 10.03.2025.

24.02.2025 на адресу суду надійшло рекомендоване повідомлення про вручення Департаменту реєстрації Житомирської міської ради ухвали суду від 14.02.2025.

27.02.2025 на адресу суду повернулося поштове відправлення, яким ТОВ "Кліма Хітце Україна" направлялася ухвала суду від 14.02.2025 з відміткою пошти "адресат відсутній за вказаною адресою".

27.02.2025 на поштову адресу суду від Департаменту реєстрації Житомирської міської ради надійшла заява №76 від 24.02.2025 про розгляд справи без участі представника департаменту.

03.03.2025 на адресу суду повернулося поштове відправлення, яким третій особі - ОСОБА_3 направлялася ухвала суду від 14.12.2025 з відміткою пошти "адресат відсутній за вказаною адресою".

06.03.2025 на адресу суду повернулося поштове відправлення, яким третій особі - ОСОБА_2 направлялася ухвала суду від 14.02.2025 з відміткою пошти "адресат відсутній за вказаною адресою".

10.03.2025 ОСОБА_1 подано клопотання від 10.03.2025 про долучення доказів до матеріалів справи, у якому позивач просить суд поновити строк на подання доказів та долучити до матеріалів справи: опис вкладення у лист, поштову накладну та відстеження за трек-номером.

Відповідач-2 та треті особи-1,2 повноважних представників в судове засідання 10.03.2025 не направили, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до частин 3, 7 ст.120 ГПК України, виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19, від 17.11.2021 у справі № 908/1724/19 та від 01.03.2023 у справі № 910/18543/21).

Верховний Суд у своїх постановах зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку, суду.

Таким чином Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, за якою листи, що повернулися з відміткою "за закінченням терміну зберігання" або "інші причини", є належно врученими. За умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування.

Відтак, суд, направляючи ухвали у даній справі на адреси місця реєстрації третіх осіб вжив усіх можливих заходів для належного повідомлення останніх про розгляд даної справи.

Згідно з частиною 1 статті 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи викладене, суд вважає що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення третіх осіб своєчасно та належним чином про час і місце розгляду справи і забезпечення явки останніх в судове засідання для реалізації ним права на судовий захист своїх прав та інтересів.

З огляду на те, що неявка в засідання суду представників відповідача-2 та третіх осіб - 1, 2 не перешкоджає розгляду справи, господарський суд дійшов висновку про розгляд справи за наявними у ній матеріалами, згідно з частиною 9 ст.165 ГПК України та частиною 2 ст.178 ГПК України.

У судовому засіданні 10.03.2025 позивач підтримав позовні вимоги у повному обсязі з підстав, наведених у позовній заяві (а.с.1-12), з урахуванням клопотання від 18.12.2024 (а.с.65-87). Крім того, просив суд поновити строк на подання клопотання від 10.03.2025 з додатками.

Заслухавши пояснення позивача, господарський суд, на підставі статті 119 ГПК України, поновив позивачу строк на подання доказів та долучив до матеріалів справи клопотання від 10.03.2025 з додатками.

У судовому засіданні 10.03.2025 судом оголошено скорочене (вступна та резолютивна частини) рішення.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

У позовній заяві ОСОБА_1 посилається на те, що 09.04.2016 його призначено на посаду директора ТОВ "Кліма Хітце Україна". У жовтні 2022 року ОСОБА_1 , який також був учасником товариства, прийняв рішення вийти зі складу учасників та звільнитися з посади директора. Керуючись своїм правом як директор та як учасник товариства він надіслав ОСОБА_2 повідомлення про скликання позачергових загальних зборів учасників товариства, на яких будуть розглядатися питання щодо зміни директора та учасника товариства. На загальні збори 15.12.2022 ОСОБА_2 не прибув. ОСОБА_1 також написав заяву про звільнення за власним бажанням на підставі ч.1 ст.38 Кодексу законів про працю України та як учасник ТОВ "Кліма Хітце Україна" передав свою частку - ОСОБА_3 . Однак, припинити свою діяльність, як керівника товариства він не зміг, оскільки, без участі у загальних зборах ОСОБА_2 , питання про звільнення директора вирішити неможливо. Позивач доводить, що він у визначений законодавством строк повідомив про звільнення з посади директора ТОВ "Кліма Хітце Україна" за власним бажанням на підставі ч.1 ст.38 Кодексу Законів про працю, скликав загальні позачергові збори учасників товариства, однак ОСОБА_2 не прибув на них та не вчинив жодних дій на припинення трудових відносин, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Відповідачі - 1, 2 відзивів на позовну заяву не подали.

У судових засіданнях позивач також повідомив, що 27.11.2024 він повторно ініціював скликання загальних зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" на 03.01.2025, на підтвердження чого останнім подано повідомлення від 27.11.2024 про скликання позачергових загальних зборів учасників товариства ТОВ "Кліма Хітце Україна" в якому вказано дату, час та місце проведення зборів, а також порядок денний. Однак учасники ТОВ "Кліма Хітце Україна" на загальні збори 03.01.2025 не прибули, відповідно, питання про звільнення директора не було вирішене.

Відповідач-2 - Департамент реєстрації Житомирської міської ради у заяві №76 від 24.02.2025 просив суд розглянути справу без їх участі на розсуд суду.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - Товариство з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна" () є юридичною особою, яка зареєстрована 18.03.2016 (а.с.13-14).

08.04.2016 відбулися загальні збори учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" на яких був присутній ОСОБА_2 , якому належить 100% статутного капіталу товариства.

На загальних зборах ТОВ "Кліма Хітце Україна" 08.04.2016 року прийнято рішення, що оформлене протоколом №2 від 08.04.2016 року яким: затверджено відступлення (передачу) частки в статутному капіталі учасником ОСОБА_2 у розмірі 50%, що складає 1 500,00грн статутного капіталу товариства на користь ОСОБА_1 ; внесено зміни до статуту товариства щодо зміни учасників товариства. Затверджено розподіл часток наступним чином: ОСОБА_2 - 50% статутного капіталу в сумі 1 500,00грн; ОСОБА_1 - 50% статутного капіталу в сумі 1 500,00грн; звільнено за власним бажанням директора - ОСОБА_2 та призначено на посаду директора - ОСОБА_1 з 09.04.2016 року; затверджено статут товариства у новій редакції (а.с.15).

Наказом №2-к від 08.04.2016 року звільнено за власним бажанням ОСОБА_2 з посади директора ТОВ "Кліма Хітце Україна" з 08.04.2016 року та прийнято на посаду директора ТОВ "Кліма Хітце Україна" ОСОБА_1 з 09.04.2016 року (а.с.17).

З виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань вбачається, що керівником ТОВ "Кліма Хітце Україна" є ОСОБА_1 (дата виписки 13.04.2016) (а.с.16).

Протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" №2 від 08.04.2016 року затверджено Статут ТОВ "Кліма Хітце Україна" в новій редакції (а.с.18-24), у якому вказано, що учасниками товариства є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

31.10.2022 ОСОБА_1 звернувся до учасника товариства ОСОБА_2 з повідомленням про скликання загальних позачергових зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" на 15.12.2022 року о 14:15 за адресою: АДРЕСА_1 , з порядком денним: зміна директора ТОВ "Кліма Хітце Україна", а саме: звільнення за власним бажанням з посади директора ОСОБА_1 ; відступлення своєї частки статутного капіталу ТОВ "Кліма Хітце Україна" учасником товариства ОСОБА_1 іншому учаснику товариства або третій особі; внесення необхідних змін до статуту ТОВ та до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.25, докази надіслання а.с.26).

У заяві від 15.12.2022 ОСОБА_1 просить звільнити його з посади директора ТОВ "Кліма Хітце Україна" за власним бажанням на підставі ч.1 ст.38 Кодексу законів про працю, у зв`язку з доглядом за дитиною до досягнення нею 14-річного віку (а.с.29).

15.12.2022 року складено акт про неприбуття учасника на загальні збори учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна", у якому: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 засвідчують, що ОСОБА_2 не прибув на загальні збори та не повідомив про причини неприбуття, у зв`язку з чим загальні збори учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" не можуть бути проведені (а.с.27).

На підставі акту приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ "Кліма Хітце Україна" від 15.12.2022 року, який є додатком до договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ "Кліма Хітце Україна" від 15.12.2022 року, ОСОБА_1 передав свою частку у статутному капіталі ТОВ "Кліма Хітце Україна" - ОСОБА_3 (а.с.28).

З витягу із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вбачається, що станом на 25.10.2024, учасниками ТОВ "Кліма Хітце Україна" є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Керівником товариства є ОСОБА_1 (а.с.13-14).

27.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до учасників товариства ТОВ "Кліма Хітце Україна": ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з повідомленням про скликання загальних позачергових зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" на 03.01.2025 року о 14:15 за адресою: АДРЕСА_1 , до порядку денного, серед іншого, включено питання про зміну директора ТОВ "Кліма Хітце Україна", а саме: звільнення за власним бажанням з посади директора ОСОБА_1 , внесення змін до статуту товариства та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.70, докази надіслання та відстеження за трек-номерами а.с.71-75). ОСОБА_1 також направив заяву про звільнення за власним бажанням на підставі ч.1 ст.38 Кодексу законів про працю України (докази направлення а.с.166-168).

Позивач в обґрунтування заявленого позову посилається на те, що загальні збори учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" не відбулися, відповідно заява позивача про звільнення не розглянута, а трудові відносини позивача з товариством не припинені, що порушує охоронювані законом права позивача. З огляду на це позивач просить суд визнати припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 та ТОВ "Кліма Хітце Україна" у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 із займаної посади та зобов`язати відповідача-2 внести відповідні зміни в реєстр.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до ст.15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст.16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За приписами ст.43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється.

За змістом частини 1 ст.21 Кодексу законів про працю України, трудовий договір є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

У відповідності до положень ст.22 КЗпП України, будь-яке пряме або непряме обмеження прав чи встановлення прямих або непрямих переваг при укладенні, зміні та припиненні трудового договору не допускається.

Відповідно до частин 1, 2 ст.97 Цивільного кодексу України, управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства, якщо інше не встановлено законом. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом. Порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства (ч. 1, ч. 2, ч. 4 ст.98 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст.99 ЦК України, загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад. Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Виконавчий орган, що складається з кількох осіб, приймає рішення у порядку, встановленому абзацом першим частини другої статті 98 цього кодексу. Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень. Назвою виконавчого органу товариства відповідно до установчих документів або закону може бути "правління", "дирекція" тощо.

Відповідно до ст.99 Цивільного кодексу України, загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад. Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Виконавчий орган, що складається з кількох осіб, приймає рішення у порядку, встановленому абзацом першим частини другої статті 98 цього Кодексу. Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень. Назвою виконавчого органу товариства відповідно до установчих документів або закону може бути "правління", "дирекція" тощо.

Органами товариства з обмеженою відповідальністю є загальні збори учасників, наглядова рада (у разі утворення) та виконавчий орган (ст.28 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Згідно із частиною 1 статті 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", загальні збори учасників є вищим органом товариства, до компетенції якого належить, зокрема, обрання одноосібного виконавчого органу товариства (пункт 7 частини 2 ст.30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю").

Отже, за загальним правилом створення (обрання) виконавчого органу товариства відбувається за рішенням загальних зборів учасників товариства (частина 1 статті 99 ЦК України, пункт 7 частини 2 статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю") або в окремих випадках - наглядової ради товариства (частина 2 стаття 38 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю"). Це рішення породжує між особами, яких воно стосується, корпоративні відносини, у яких обрана особа наділяється повноваженнями з управління.

Ці корпоративні відносини також є підставою для виникнення відносин представництва товариства перед третіми особами, а також трудових відносин, що регулюються законодавством про працю, та виникають у зв`язку з укладенням в установленому порядку (частина 12 ст.39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю") з одноосібним виконавчим органом (членом колегіального виконавчого органу) трудового договору (контракту).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 по справі №127/27466/20 зазначила, що позовні вимоги про визнання трудових правовідносин припиненими, або про звільнення, або про припинення трудових правовідносин та/або правовідносин представництва у такому спорі спрямовані насамперед на припинення правовідносин з управління, які існують між директором та товариством.

Відповідно до ст.38 КЗпП України, працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це роботодавця письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу (переїзд на нове місце проживання; переведення чоловіка або дружини на роботу в іншу місцевість; вступ до закладу освіти; неможливість проживання у даній місцевості, підтверджена медичним висновком; вагітність; догляд за дитиною до досягнення нею чотирнадцятирічного віку або дитиною з інвалідністю; догляд за хворим членом сім`ї відповідно до медичного висновку або особою з інвалідністю I групи; вихід на пенсію; прийняття на роботу за конкурсом, а також з інших поважних причин), роботодавець повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник.

Якщо працівник після закінчення строку попередження про звільнення не залишив роботи і не вимагає розірвання трудового договору, роботодавець не вправі звільнити його за поданою раніше заявою, крім випадків, коли на його місце запрошено іншого працівника, якому відповідно до законодавства не може бути відмовлено в укладенні трудового договору.

Працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, якщо роботодавець не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору, чинив мобінг (цькування) стосовно працівника або не вживав заходів щодо його припинення, що підтверджено судовим рішенням, що набрало законної сили.

Отже, відповідно до трудового законодавства України, керівник товариства (директор), як будь-який інший працівник, має право звільнитися за власним бажанням, попередивши власника або уповноважений ним орган попередивши власника письмово за два тижні. Разом з тим особливість звільнення директора полягає в тому, що воно відбувається за рішенням загальних зборів учасників товариства (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.12.2019 у справі № 758/1861/18).

З огляду на викладене, позивач як директор товариства не має самостійних повноважень щодо вирішення питання про своє звільнення з посади директора.

Для належної реалізації права на розірвання трудового договору, укладеного на невизначений строк, за власною ініціативою директор товариства має не тільки написати відповідну заяву на підставі ст.38 КЗпП України, подати/надіслати її всім учасникам товариства, а й за власною ініціативою як виконавчий орган товариства скликати загальні збори учасників, на вирішення яких поставити питання щодо свого звільнення (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19.01.2022 у справі № 911/719/21 (пункт 5.15)).

На відміну від випадку, коли роботодавець в особі загальних зборів товариства ініціює припинення повноважень одноосібного виконавчого органу згідно з пунктом 5 частини 1 ст.41 КЗпП України (припинення повноважень посадових осіб), директор у випадку вияву ним ініціативи згідно зі ст.38 КЗпП України щодо звільнення з посади може сам ініціювати скликання загальних зборів учасників товариства для вирішення питання про своє звільнення.

У випадку відсутності рішення скликаних загальних зборів учасників товариства про звільнення директора товариства, зокрема, через неможливість зібрати кворум для проведення цих зборів, директор має право звернутися до суду з вимогою про припинення його повноважень.

Протоколом загальних зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" №2 від 08.04.2016 року затверджено Статут ТОВ "Кліма Хітце Україна" () в новій редакції (а.с.18-24).

Відповідно до п. 4.1. статуту, товариство створене з метою задоволення потреб населення кліматичною технікою та іншими товарами. А також, в сприянні розвитку в Україні інвестиційної діяльності, ринкових відносин, міжнародно-економічного, технічного співробітництва, розвитку інфраструктури, отримання прибутку та подальшого розподілу між учасниками.

Для забезпечення діяльності товариства за рахунок внесків учасників створюється статутний капітал товариства у розмірі 3 000,00 гривень (п.7.1. статуту).

Пунктом 7.2 статуту визначено розміри часток у статутному капіталі товариства:

- учаснику товариства ОСОБА_2 належить одна та повна частка статутного капіталу товариства загальною вартістю 1 500,00грн, що складає 50% статутного капіталу товариства;

- учаснику товариства ОСОБА_1 належить одна та повна частка статутного капіталу товариства загальною вартістю 1 500,00грн, що складає 50% статутного капіталу товариства.

Відповідно до п.13.1 статуту, вищим органом управління товариством є загальні збори учасників, які складаються з учасників чи їх представників.

Загальні збори учасників мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, в тому числі і тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу (п.13.4 статуту).

До компетенції загальних зборів учасників, серед іншого, належить:

13.5.1. внесення змін та доповнень до статуту товариства; зміна розміру статутного капіталу товариства;

13.5.2. призначення (обрання) та звільнення директора товариства, обрання та відкликання голови та членів ревізійної комісії, голови загальних зборів учасників;

До виключної компетенції загальних зборів учасників належать питання, зазначені у підпунктах 13.5.1. - 13.5.8., 13.5.13 - 13.5.15. цього статуту.

Пунктом 13.8 статуту передбачено, що загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники, що в сукупності володіють більше ніж 60 % загальної кількості голосів учасників товариства.

Відповідно до п.13.9. статуту, рішення з питань, зазначених у підпунктах 13.5.1., 13.5.2., 13.5.6. цього статуту, приймаються, якщо за них проголосують учасники товариства, що володіють у сукупності більш ніж 50 % загальної кількості голосів учасників товариства. З решти питань рішення приймаються простою більшістю голосів присутніх на загальних зборах учасників товариства.

Загальні збори учасників обирають директора товариства, встановлюють його посадовий оклад і посадові обов`язки та звільняють з посади (п.13.12 статуту).

Згідно п.13.1 статуту, про проведення загальних зборів учасники повідомляються письмово не менш ніж за 30 днів до дати проведення, із зазначенням місця їх проведення, часу, а також порядку денного.

Загальні збори учасників можуть бути скликані на вимогу директора товариства та ревізійної комісії. Учасники товариства, яким належить в сукупності більше ніж 10 % загальної кількості голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників в будь-який час та з будь-якого питання (пункт 13.18 статуту).

Відповідно до п.13.20 статуту, одноособовим виконавчим органом товариства є директор. Директор обирається з числа учасників або призначається з третіх осіб загальними зборами учасників. Директор не може бути одночасно головою загальних зборів учасників товариства.

Пунктом 13.21. статуту передбачено, що директор керує поточною діяльністю товариства, самостійно вирішує всі питання його діяльності, за винятком віднесених до виключної компетенції загальних зборів учасників.

Згідно з частинами 2, 3 статті 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.

Процедура звільнення з ініціативи працівника визначена ст.38 КЗпП України, ст.ст. 30, 39 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", відповідно до яких праву директора на звільнення кореспондує обов`язок учасників товариства розглянути заяву директора про звільнення.

Незважаючи на те, що право на працю безумовно є правом, а не обов`язком, для належної реалізації свого права на звільнення за власним бажанням керівник (директор) товариства має не тільки написати заяву про звільнення за власним бажанням та подати/надіслати її всім учасникам товариства, а й за власною ініціативою, як виконавчий орган товариства, скликати загальні збори учасників товариства, на вирішення яких і поставити питання щодо свого звільнення.

Судом встановлено, що 31.10.2022 ОСОБА_1 , який на той час володів часткою у розмірі 50% статутного капіталу ТОВ "Кліма Хітце Україна", надіслав учаснику товариства ОСОБА_2 повідомлення від 31.10.2022 про скликання загальних позачергових зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" на 15.12.2022 року о 14:15. Порядок денний: зміна директора ТОВ "Кліма Хітце Україна", а саме звільнення за власним бажанням з посади директора ОСОБА_1 ; відступлення частки статутного капіталу ТОВ "Кліма Хітце Україна" учасником товариства ОСОБА_1 іншому учаснику товариства або третій особі; внесення необхідних змін до статуту товариства та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.25, докази надіслання а.с.26).

Однак 15.12.2022 загальні збори ТОВ "Кліма Хітце Україна" не відбулися у зв`язку з неявкою на них учасника товариства ОСОБА_2 , який володіє 50% статутного капіталу товариства, про що 15.12.2022 складено та підписано акт про неприбуття учасника на загальні збори учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" (а.с.27).

Як було встановлено судом вище, на підставі акту приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ "Кліма Хітце Україна" від 15.12.2022 ОСОБА_1 передав свою частку у розмірі 50% статутного капіталу ТОВ "Кліма Хітце Україна" - ОСОБА_3 (а.с.28).

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, станом на 25.10.2024, учасниками ТОВ "Кліма Хітце Україна" є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; керівником товариства є ОСОБА_1 (а.с.13-14).

27.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до учасників товариства ТОВ "Кліма Хітце Україна": ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з повідомленням про скликання загальних позачергових зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" на 03.01.2025 року о 14:15. У порядок денний, зокрема, включено питання про зміну директора ТОВ "Кліма Хітце Україна", а саме звільнення за власним бажанням з посади директора ОСОБА_1 , внесення змін до статуту та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.70, докази надіслання та відстеження за трек-номерами а.с.71-73; 75). Крім того, ОСОБА_1 направлено заяву про звільнення за власним бажанням на підставі ч.1 ст.38 Кодексу законів про працю України (докази направлення а.с.166-168).

Судом встановлено, що позивачем належним чином та у встановлені законодавством строки повідомлено учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" про проведення загальних зборів, отже, дотримано порядок їх скликання та належним чином повідомлено про мету (порядок денний) таких зборів.

Враховуючи наведене та докази, які надані позивачем в підтвердження повідомлення учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" про скликання загальних зборів, суд приходить до висновку, що позивачем вжито всіх залежних від нього дій задля припинення трудових відносин з товариством в порядку, визначеному чинним законодавством.

У зв`язку з тим, що скликані позивачем загальні позачергові збори учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" не відбулися (в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують протилежне), тому питання про звільнення ОСОБА_1 з посади директора ТОВ "Кліма Хітце Україна" не вирішено, що відповідно є прямим порушенням гарантованого йому Конституцією України права на працю та на припинення трудових відносин.

Не вирішення загальними позачерговими зборами відповідача-1 у встановленому законом порядку питання про припинення повноважень ОСОБА_1 , як директора ТОВ "Кліма Хітце Україна", свідчить про порушення прав позивача на припинення своїх повноважень як директора товариства з незалежних від позивача причин.

Водночас, у випадку відсутності рішення загальних зборів учасників товариства про звільнення керівника, зокрема через неможливість зібрати кворум для проведення загальних зборів, керівнику із метою захисту своїх прав надано можливість звернутися до суду із вимогою про визнання трудових відносин припиненими (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №758/1861/18).

Враховуючи дотримання ОСОБА_1 порядку повідомлення учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" про проведення загальних зборів у зв`язку із звільненням позивача за власним бажанням, на підставі ч.1 ст.38 Кодексу Законів про працю, приймаючи до уваги відсутність рішення загальних зборів учасників ТОВ "Кліма Хітце Україна" про звільнення позивача, господарський суд дійшов висновку про необхідність задоволення заявлених позивачем вимог в частині визнання припиненими трудових відносин у зв`язку із звільненням з посади директора за власним бажанням на підставі ч.1 ст.38 КзПП України.

З огляду на викладене, позовні вимоги в частині визнання трудових відносин між позивачем та відповідачем-1 припиненими, у зв`язку зі звільненням за власним бажанням на підставі ст.38 КЗпП України, є доведеними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо вимоги про внесення зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 4 частини 1 ст.1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.

Згідно з пункту 2 частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження", у тому числі щодо зобов`язання вчинення реєстраційних дій.

За змістом пункту 3 частини 5 ст.25 "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", суб`єкт державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дати отримання судового рішення, передбаченого пунктом 2 частини першої цієї статті, проводить відповідну реєстраційну дію шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру (крім випадків, передбачених пунктами 1 та 2 цієї частини).

Вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Тобто, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 в справі № 910/7164/19.

У постанові Верховного Суду від 05.02.2020 у справі №914/393/19 зроблено висновок, що як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Отже виходячи із вище викладеного, суд доходить до висновку, що процедура звільнення директора із займаної посади внаслідок припинення трудових відносин з підприємством має супроводжуватись виключенням відомостей про директора з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 24.12.2019 у справі №758/1861/18 зазначив, що факт припинення повноважень директора як посадової особи законодавець пов`язує із моментом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З огляду на викладене, у зв`язку із прийняттям судом рішення щодо припинення трудових відносин між ОСОБА_1 та ТОВ "Кліма Хітце Україна", господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань шляхом виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи" відомостей про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна".

Статтею 73 ГПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами статей 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно зі ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З урахуванням вищенаведеного, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати за результатами розгляду справи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 9 статті 129 ГПК України, якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи викладене, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача-1 - ТОВ "Кліма Хітце Україна".

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати припиненими правовідносини з управління Товариством з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна" (10008, Житомирська область, місто Житомир, вулиця Шевченка, будинок 24; ), що виникли між Товариством з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна" (10008, Житомирська область, місто Житомир, вулиця Шевченка, будинок 24; ) та ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) .

3. Департаменту реєстрації Житомирської міської ради (10014, Житомирська область, місто Житомир, майдан ім. С.П. Корольова, будинок 4/2; ) виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи" відомості про ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна" (10008, Житомирська область, місто Житомир, вулиця Шевченка, будинок 24; ).

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кліма Хітце Україна" (10008, Житомирська область, місто Житомир, вулиця Шевченка, будинок 24; ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) - 6 056,00грн сплаченого судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 14.03.25

Суддя Кравець С.Г.

Направити:

1- позивачу (РНОКПП НОМЕР_2 ; АДРЕСА_2 ) (рек.),

2 - відповідачу-1 (; 10008, Житомирська область, м. Житомир, вул. Шевченка, буд. 24) (рек.),

3 - відповідачу-2 (; 10014, Житомирська область, м. Житомир, майдан ім. С. П. Корольова, буд. 4/2) (рек.),

4 - третій особі ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ; АДРЕСА_3 ) (рек.),

5 - третій особі ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ; АДРЕСА_4 ) (рек.).