ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

05 березня 2025 року

м. Черкаси

Справа № 925/125/25

Господарський суд Черкаської області у складі судді Гладуна А.І., розглянувши заяву позивача про участь у судовому засіданні представника Поповича Василя Юрійовича у режимі відеоконференції у справі за позовом Комунального підприємства "Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство" Ужгородської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛИГО СЕРВИС" про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

10.02.2025 Комунальне підприємство "Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство" Ужгородської міської ради звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛИГО СЕРВИС".

Предметом позову є майнова вимога позивача до відповідача про визнання права власності.

Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує невизнання відповідачем права власності позивача на рухоме майно.

13.02.2025 суд ухвалив позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі. Справу ухвалив розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив о 14 год. 00 хв. 11.03.2025.

Позовну заяву від імені Комунального підприємства "Комунальне шляхово-експлуатаційне підприємство" Ужгородської міської ради підписав та подав до суду керівник Тесленко Олександр Олександрович, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

03.03.2025 представник позивача Тесленко Олександр Олександрович подав до суду заяву про участь представника позивача Поповича Василя Юрійовича у підготовчому засіданні о 14 год. 00 хв. 11.03.2025 у режимі відеоконференції у приміщенні Господарського суду Закарпатської області.

До заяви на підтвердження повноважень представник позивача надав довіреність від 03.03.2025 №50_/25, якою позивач уповноважив Поповича Василя Юрійовича представляти інтереси підприємства, паспорт громадянина України Поповича Василя Юрійовича та цивільно-правовий договір №01 від 01.01.2025, укладений між позивачем та Поповичем В.Ю.

Відповідно до частини 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 1 статті 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу (частини 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі №303/4297/20 у питанні самопредставництва юридичної особи сформувала наступний висновок про застосування норм процесуального законодавства, за змістом якого з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Суд не визнав цю справу малозначною та дійшов висновку розглядати її за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи вимоги статей 56 та 58 Господарського процесуального кодексу України при розгляді цієї справи у загальному позовному провадженні представником юридичної особи у суді може бути адвокат або її керівник, член виконавчого органу, інша особа, уповноважена діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) у порядку самопредставництва юридичної особи.

Доказів того, що Попович Василь Юрійович є адвокатом позивач суду не подав.

Надані позивачем довіреність та цивільно-правовий договір не підвтерджують повноважень Поповича Василя Юрійовича діяти від імені позивача відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) у порядку самопредставництва юридичної особи.

Враховуючи, що позивач не подав доказів на підтвердження повноважень Поповича Василя Юрійовича діяти від імені позивача як представник (адвокат) чи у порядку самопредставництва юридичної особи, суд дійшов висновку відмовити у заяві позивача про участь у судовому засіданні Поповича Василя Юрійовича у режимі відеоконференції.

Керуючись статтями 56, 58, 197, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У заяві позивача про участь у судовому засіданні представника Поповича Василя Юрійовича у режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Гладун