номер провадження справи 15/109/23
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2025 Справа № 908/1155/23

м. Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Горохова Ігоря Сергійовича, розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, 01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25; ідентифікаційний код юридичної особи 00100227

до відповідача Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, 69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20; ідентифікаційний код юридичної особи 00130872

про стягнення коштів

за зустрічним позовом Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, 69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20

до відповідача Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, 01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25

про визнання права не сплачувати вартість послуг

за участю секретаря судового засідання Бойко Н.А. та представників сторін:

від ПрАТ «НЕК «Укренерго»: Тищенко А.І. в режимі відеоконференції, адвокат, свідоцтво ПТ № 3448 від 26.05.2020, довіреність № 20/11-7 від 20.11.2024;

від АТ «ДТЕК Дніпроенерго»: Лозовицький М.С. в режимі відеоконференції, адвокат, свідоцтво ДН № 5208 від 19.10.2018, довіреність № 6-ДнЕ/25 від 13.12.2024;

установив

10.04.2023 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, м. Київ, до відповідача Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, м. Запоріжжя, про стягнення 167 562 677,20 грн, у т.ч. сума заборгованості за фактично надані послуги у розмірі 165 330 031,59 грн, пеня в розмірі 310 948,23 грн, інфляційні втрати в розмірі 1 421 332,00 грн, 3% річні в розмірі 500 365,38 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.04.2023, справу № 908/1155/23 передано на розгляд судді Горохову І.С.

17.04.2023 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/1155/23. Присвоєно справі номер провадження 15/109/23. Постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 16.05.2023.

05.06.2023 від представника Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго за довіреністю, адвоката Куприянського Б.О. до суду надійшов зустрічний позов.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.06.2023, справу № 908/1155/23 передано на розгляд судді Горохову І.С.

Ухвалою суду 07.06.2023 прийнято зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго. Вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом у справі № 908/1155/23. Розгляд зустрічної позовної заяви призначено разом із первісним у підготовчому засіданні на 08.06.2023.

Ухвалою суду 08.06.2023 відкладено підготовче засідання на 10.07.2023. Призначено проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції.

19.06.2023 від представника Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго до суду надійшла заява про заміну предмета зустрічного позову.

10.07.2023 від представника Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, з метою надання сторонам можливості для мирного врегулювання спірних майнових питань.

Ухвалою суду 10.07.2023 відкладено підготовче засідання на 27.07.2023.

25.07.2023 від представника АТ ДТЕК Дніпроенерго Куприянський Б.О. до суду надійшла заява про закриття провадження у справі за первісним позовом в частині стягнення з АТ ДТЕК Дніпроенерго на користь ПрАТ Національна енергетична компанія Укренерго основного боргу в розмірі 78 753 304,60 грн.

25.07.2023 від представника АТ ДТЕК Дніпроенерго Куприянський Б.О. до суду надійшла заява про закриття провадження у справі за первісним позовом в частині стягнення з АТ ДТЕК Дніпроенерго на користь ПАТ Національна енергетична компанія Укренерго основного боргу в розмірі 78 753 304,60 грн, до заяви було додано додатки.

Ухвалою суду 27.07.2023 відкладено підготовче засідання на 14.08.2023.

08.08.2023 надійшов запит на справу №908/1155/23 з Центрального апеляційного Господарського суду на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 27.07.2023 у справі №908/1155/23.

Ухвалою суду від 14.08.2023 зупинено провадження у справі № 908/1155/23 за позовом Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, м. Київ до відповідача Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, м. Запоріжжя про стягнення 167 562 677,20 грн та за зустрічним позовом Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, м. Запоріжжя до Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, м. Київ про визнання права не сплачувати вартість послуг до повернення матеріалів справи № 908/1155/23 до Господарського суду Запорізької області. Матеріали справи № 908/1155/23 направлено до Центрального апеляційного Господарського суду м. Дніпро.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 07.09.2023 повернуто апеляційну скаргу Акціонерному товариству ДТЕК Дніпроенерго, м. Запоріжжя на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 27.07.2023 у справі № 908/1155/23.

Ухвалою суду від 29.11.2023 поновлено провадження у справі № 908/1155/23 з 09.10.2023. Призначено підготовче засідання на 20.12.2023.

Ухвалою суду від 20.12.2023 перенесено підготовче засідання на 27.12.2023.

Ухвалою суду від 27.12.2023 клопотання Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго про зупинення провадження задоволено. Зупинено провадження у справі № 908/1155/23 до прийняття рішення об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду по справі № 911/1359/22.

Ухвалою суду від 11.03.2024 поновлено провадження у справі № 908/1155/23 з 20.03.2024. Призначено підготовче засідання на 20.03.2024.

Ухвалою суду від 20.03.2024 провадження у справі № 908/1155/23 зупинено до підстав, визначених ухвалою суду від 27.12.2023, а саме: до прийняття рішення об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду по справі № 911/1359/22.

21.05.2024 на адресу суду надійшло клопотання Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, в якому повідомляється, що Верховним Судом у складі суддів Об`єднаної Палати Касаційного господарського суду 19.04.2024 розглянуто касаційну скаргу НЕК Укренерго на рішення Господарського суду Київської області від 16.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023 у справі № 911/1359/22 та ухвалено відповідну постанову. Таким чином, перегляд справи № 911/1359/22 в касаційному порядку закінчений, що є підставою для поновлення провадження у справі № 908/1155/23.

Ухвалою суду від 23.05.2024 поновлено провадження у справі № 908/1155/23 з 03.06.2024. Призначено підготовче засідання на 03.06.2024 о 12:00 год.

В судовому засіданні 03.06.2024 оголошена перерва до 13.06.2024.

Ухвалою суду від 04.06.2024 заяву Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго про зміну предмету зустрічного позову б/н від 15.06.2023 по справі № 908/1155/23, повернуто заявнику без розгляду.

10.06.2024 з Центрального апеляційного господарського суду надійшов запит справи № 908/1155/23 у зв`язку з апеляційною скаргою Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024.

Ухвалою суду від 13.06.2024 зупинено провадження у справі № 908/1155/23 до перегляду Центральним апеляційним господарським судом в порядку апеляційного провадження ухвали Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024 у справі № 908/1155/23. Матеріали справи № 908/1155/23 направлено до Центрального апеляційного господарського суду, м. Дніпро.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 16.09.2024 ухвалу Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024 у справі № 908/1155/23 залишено без змін.

Ухвалою суду від 17.10.2024 поновлено провадження у справі № 908/1155/23 з 29.10.2024. Призначено підготовче засідання на 29.10.2024 о 10:30 год.

21.10.2024 надійшов запит справи №908/1155/23 з Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у зв`язку з касаційною скаргою Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024.

Ухвалою суду від 28.10.2024 зупинено провадження у справі № 908/1155/23 до перегляду Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду ухвали Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024 у справі № 908/1155/23. Матеріали справи № 908/1155/23 направлено до Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду.

Ухвалою суду від 02.12.2024, у зв`язку із поверненням матеріалів справи, поновлено провадження у справі № 908/1155/23 з 12.12.2024. Призначено підготовче засідання на 12.12.2024 об 11:30 год.

10.12.2024 до суду надійшло клопотання представника Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго адвоката Дворнікова А.О. про зупинення провадження у справі № 908/1155/23 до набрання законної сили рішенням у справі № 910/14860/24.

Ухвалою суду від 12.12.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 06.01.2025 о 12:00 год. Відмовлено у задоволенні клопотання АТ ДТЕК Дніпроеенрго про зупинення провадження у справі.

23.12.2024 через підсистему Електронний суд від Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго суд отримав:

- клопотання про зупинення провадження у справі (вих. б/н від 23.12.2024);

- заяву про зменшення 3 % річних та інфляційних витрат.

Ухвалою суду від 31.12.2024 задоволено заяву представника Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, адвоката Лозовицького Максима Станіславовича, про участь у судових засіданнях у справі № 908/1155/23 в режимі відеоконференції.

31.12.2024 через підсистему Електронний суд від ПрАТ НЕК Укренерго суд отримав заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі.

01.01.2025 через підсистему Електронний суд від ПрАТ НЕК Укренерго суд отримав заперечення на клопотання про зменшення 3 % річних та інфляційних витрат.

Ухвалою суду від 06.01.2025 кллопотання Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго (вих. б/н від 23.12.2024) про зупинення провадження у справі № 908/1155/23 залишено без розгляду. Відкладено розгляд справи по суті на 23.01.2024 о 14:10 год.

21.01.2025 через підсистему Електронний суд на адресу суду від Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду у справі на один рік з дня ухвалення рішення.

22.01.2025 через підсистему Електронний суд на адресу суду від Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго надійшли пояснення по справі.

23.01.2025 через підсистему Електронний суд на адресу суду від ПрАТ НЕК Укренерго надійшло клопотання про відкладення розгляду срави.

23.01.2025 постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи по суті на 19.02.2025.

19.02.2025 надійшла заява ПрАТ «НЕК «Укренерго» про закриття провадження у справі в частині суми основного боргу та залишення позовної заяви в частині стягнення пені у розмірі 310 948,23 грн, без розгляду.

У судовому засіданні відбувалася технічна фіксація за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua.

Судом перевірено повноваження присутнього в судовому засіданні представника відповідача. Відводів складу суду не заявлено.

Первісний позов заявлено з наступних підстав: між АТ «ДТЕК «Дніпроенерго» та ПрАТ «НЕК «Укренерго» укладено договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління. У період часу лютий грудень 2022 року позивачем за первісним позовом надано послуги АТ «ДТЕК Дніпроенерго» з надано послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління. Надані послуги було частково сплачено. На час подання позорву до суду заборгованість з основної суми боргу становила 165 330 031,59 грн. Крім суми основного боргу, позивач за первісним позовом просив стягнути пеню в розмірі 310 948,23 грн, 3% річних у розмірі 500 365,38 грн, інфляційні втрати у розмірі 1 421 332,00 грн.

АТ «ДТЕК Дніпроенерго» у відзиві на первісний позов зазначило, що не надано доказів того, що на адресу відповідача за первісним позовом направлялись та отримувались акти наданих послуг, а також те, що акти були підписані уповноваженими особами. Також відсутні протоколи перевірки електронного підпису відповідачем за первісним позовом з метою встановлення повноважень підписанта. На виконання п. 2.7 договору рахунки щодо сплати вартості наданих послуг не виставлись. Нарахування пені є безпідставним, оскільки сторни у справі є учасниками ринку електроенергії та з урахуванням постанови НКРЕКП № 413 від 26.04.2022 зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування.

ПрАТ «НЕК «Укренерго» у відповіді на відзив ззначило, що документи на підтвердження наданих послуг були надіслані через платформу сервісу «АСКОД-Сервіс» відповідачу за первісним позовом. У разі неотрнмиання оператором системи передачі підписаного користувачем акту надання послуги або заперечень щодо прийняття послуг, такий акт вважається погодженим, а послуги прийнятими користувачем з урахуванням п. 2.8 догвоору в новій редакції. Зауваження щодо первісного позову не знаходять свого реального відображення в наявних документах та не підтверджуються реальнми обставинами справи.

У письмових поясненнях від 13.06.2024 позивач за первісним позовом зазначив, що Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 911/1359/22 зазначив, що наведене в пп. 16 п. 1 постанови НКРЕКП № 332 формулювання саме про зупинення, а не припинення/скасування нарахування та стягнення штрафних санкцій на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення. Отже, позивач за первісним позовом вважає, що ним правомірно нараховано пеню.

Зустріний позов позов обгрунтвоано наступним: з березня 2022 року над Запорізькою ТЕС було втрачено повний контроль, що пов`язано із повномасштабним вторгненням збройних сил Росйської Федерації. Такі обставини унеможливили отримання АТ «ДТЕК Дніпроенерго» послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від ПрАТ «Укренерго» в тих обсягах, про які безпідставно заявляє позивач за первісним позовом. Акти не були отримані та підписані уповноваженими особами АТ «ДТЕК Дніпроенерго», акти коригування аткож не отримувалися. Щодо наявності вказаних актів стало відомо після зверенння ПрАТ «Укренерго» до суду із первісним позовом. Оскільки АТ «ДТЕК Дніпроенерго» фактично не отримувало послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління в тих обсягах, які відображено в актах, то відповідно, АТ «ДТЕК Дніпроенерго» має законне право не сплачувати їх вартість за період з лютого по грудень 2022 року. Просить визнати у АТ «ДТЕК Дніпренерго» право не сплачувати вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з лютого по грудень 2022 року за договором від 04.05.2019 № 0421-03015.

ПрАТ «НЕК «Укренерго» заперечило щодо зустрічного позову зазначивши, що відповідач за зустрічним позовом належним чином передав, а позивач за зустрічним позовом отримав акти/акти коригування через онлайн-платформу Сервіс. Запереченеь щодо актів не надходило, вартість наданих послуг актами не сплачено. Крім того, позивачем за зустрічним позовом обрано не ефективний спосіб захисту. Просило відмовити у зустрічному позові повністю.

У відповіді на відзив за зустрічним опзвоом АТ «ДТЕК Дніпроенерго» зазначило, що відповідач за зустрічним позвом не направляв акти та рахунки, і як наслідок не виник обов`язок із сплати вартості начебто наданих послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

ПрАТ «НЕК «Укренерго» подано заяву про закриття провадження у справі щодо стягнення основної суми заборгованості в розмірі 89 767 334,34 грн, оскільки між сторонами підписано акт зарахування зустрічних однорідних вимог від 28.06.2024 щодо зменшення взаємної заборгованості на виконання наказу Міненерго від 16.06.2023 № 199 «Про зарахування на ринку електричної енергії» за договорами про надання допоміжних послуг з регулювання частоти та активної потужності, яка виникла на день набрання чинності цим наказом, перед оператором системи передачі за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління АТ «ДТЕК Дніпроеенрго» на суму 78 753 304,60 грн.

Судом прийнято вказане клопотання до розгляду та взято до уваги наявність обставин для закриття провадження у справі в частині стягнення совноної суми боргу за відсутністю предмета спору.

Також позивач за первісним позовом просив залишити без розгляду позовні вимоги в частині стягнення пені у розмірі 310 948,23 грн. В цій частині судом відмовлено в задоволенні клопоатння, оскільки у даному випадку відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України залишення позову без розгляду можливе, якщо позивач до початку розгляду справи по сутиі подав заяву про залишення позову без розгляду. Дану заяву подано вже після закриття підготовчого провадження та початку розгляду справи по суті.

Технічна фіксація здійснювалась за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua.

У судому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши та дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд установив.

04.05.2019 між Акціонерним товариством «ДТЕК Дніпроенерго» (Користувач), енергетичний ідентифікаційний код (ЕІС) № 21Х35А та Приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» (НЕК «Укренерго», Оператор системи передачі, Виконавець), енергетичний ідентифікаційний код (ЕІС) № 10Х1001С-00001Х, укладено договір № 0421-03015 про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (договір).

Згідно з п. 1.1, п. 1.2 договору, цей договір регулює оперативно-технологічні відносини під час взаємодії Сторін в умовах паралельної роботи у складі об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України.

За цим договором Виконавець зобов`язується надавати послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами Користувача у складі об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України, а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки (послуга), а Користувач зобов`язується здійснювати оплату за надану послугу відповідно до умов Договору.

Пунктом 1.5 договору передбачено, що послуги надаються Оператором системи передачі (ОСП) Користувачу, що витупає на ринку Виробником електричної енергії.

З метою приведення договору від 04.05.2019 № 0421-03015 у відповідність до Кодексу системи передачі, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне- регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 14.03.2018 № 309 (із змінами та доповненнями від 07.02.2022) з Відповідачем укладено договір в новій редакції з 17.09.2021 у формі додаткової угоди № 6 (договір в новій редакції).

Відповідно до п. 2.1 розділу II «Ціна Договору та умови оплати» (договір в новій редакції) установлено, що ціна договору визначається як сума нарахованої вартості послуг за сукупністю розрахункових періодів наростаючим підсумком протягом календарного року.

Згідно з п. 2.1 догвоору оплата послуг здійснюється за тарифом, який встановлюється НКРЕКП (Регулятор) відповідно до затвердженої нею методики та оприлюднюється ОСП на своєму офіційному веб-сайті https://ua.energy/. Тариф застосовується з дня набрання чинності постановою, якою встановлено тариф, якщо більш пізній строк не визначено такою постановою.

Обсяг наданої послуги визначається відповідно до розділу XI «Надання послуг з передачі електричної енергії та з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління Кодексу системи передачі», п. 2.3 договору в новій редакції.

Пунктом 2.4 договору в новій редакції передбачено, що вартість послуги за розрахунковий період визначається як добуток обсягу наданої послуги на значення тарифу, що діє у визначений розрахунковий період. На вартість послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.

Відповідно до п. 2.5 договору в новій редакції, розрахунок за надану послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків:

- до 10 числа розрахункового місяця - 35 % вартості послуги;

- до 20 числа розрахункового місяця - 35 % вартості послуги;

- до останнього банківського дня календарного місяця - 30 % вартості послуги. Плановий обсяг послуги на розрахунковий період визначається на основі наданих Користувачем повідомлень в тому числі щодо планового обсягу передачі електричної енергії на розрахунковий період, п. 2.6. Договору в новій редакції.

За умовою п. 2.7 договору (в новій редакції) відповідач зобов`язаний здійснювати розрахунок з позивачем за послуги з диспетчерського (оператизно-технологічного) управління протягом 3 банківських днів з дати отримання та на підставі Акта надання послуг. Акт надання послуг ОСП надає Користувачу протягом перших 11 календарних днів місяця, наступного за розрахунковим.

Коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається Адміністратором комерційного обліку (АКО) протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в«Системі управління ринком» (Сервіс), що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку.

Користувач здійснює підписання Акту коригування наданої послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів.

Сторонами обумовлено, що у разі неотримання ОСП підписаного Користувачем Акта надання послуги або заперечень щодо прийняття послуг, такий Акт вважається погодженим, а послуги - прийнятими Користувачем, п. 2.8 договору в новій редакції.

За п. 2.9 договору оплата послуг здійснюється на підставі рахунків, наданих ОСП або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою Сервісу, за умови наявності кваліфікованого електронного підпису тієї особи, яка уповноважена підписувати документи в електронному вигляді, у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до п. 2.10 договору (в новій редакції) за відсутності заборгованості надлишок коштів, що надійшли протягом розрахункового періоду, зараховується в рахунок оплати наступного розрахункового періоду. За наявності заборгованості кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном її виникнення.

ОСП надав Користувачу послуги та надіслав відповідні акти приймання-передачі послуг.

28.12.2021 листом за вих. № 01/647 ДТЕК «Дніпроенерго» повідомив позивача про заявлені обсяги за договором від 04.05.2019 № 0421-03015 на весь 2022 рік.

ОСП надав Користувачу послуги та надіслав відповідні акти приймання-передачі послуг.

Планові обсяги на лютий 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 48 789 446,40 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 17 076 306,24 грн; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 17 076 306,24 грн; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 14 636 833,92 грн.

Фактичний обсяг за лютий 2022 року склав 538681,009 МВт *год. За Актом надання послуг від 28.02.2022 загальна вартість послуг становить 44 635 261,31грн.

Відповідачем проведено часткову сплату планових платежів відповідно до платіжного доручення № 2443579 від 25.05.2022 на суму 14 636 833,92 грн.

Планові обсяги на березень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 55 738 065,60 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 19 508 322,96 грн - часткова оплата за рахунок ПД № 2443579 від 25.05.2022, залишок 2 425 404,70 грн не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 19 508 322,96 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 16 721 419,68 грн - не сплачений.

Фактичний обсяг за березень 2022 року склав 367940,765 МВт *год. За Актом надання послуг від 31.03.2022 загальна вартість послуг становить 27 432191,68 грн.

Планові обсяги на квітень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 49 206 960,00 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 17 222 436,00 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 17 222 436,00 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 14 762 088,00 грн - не сплачений.

Фактичний обсяг за Квітень 2022 склав 309265,941 МВт *год. За актом надання послуг від 30.04.2022 загальна вартість послуг становить 23 057 631,49 грн.

Планові обсяги на травень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 38 821 309,20 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 13 587 458,22 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 13 587 458,22 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 11 646 392,76 грн - частково сплачений за рахунок платіжного доручення № 2531103 від 30.05.2022 на суму 3 131 352,00 грн, залишок - 8 515 040,76 грн не сплачений.

Фактичний обсяг за травень 2022 року склав 199645,901 МВт *год. За Актом надання послуг від 31.05.2022 загальна вартість послуг становить 14 884 799,80 грн.

Планові обсяги на червень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 10 586 952,00 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 3 705 433,20 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 3 705 433,20 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 3176 085,60 грн -не сплачений.

Фактичний обсяг за червень 2022 року склав 130176,581 МВт *год. За Актом надання послуг від 30.06.2022 загальна вартість послуг становить 9 705 445,18 грн.

Листом вих. № 04/582 від 19.05.2022 (вхідний реєстраційний номер 26070/01) позивач за зустрічним позовом повідомив НЕК «Укренерго» наміри отримати послугу в обсязі та в період, що наведені в таблиці, а саме плановий обсяг за червень 2022 року 142 000 000 кВт*год.

Планові обсяги на липень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 48 908 736,00 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 17 118 057,60 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 17 118 057,60 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 14 672 620,80 грн - не сплачений.

Фактичний обсяг за липень 2022 року склав 90832,342 склав МВт *год. За Актом надання послуг від 31.07.2022 загальна вартість послуг становить 6 772 096,09 грн.

Планові обсяги на серпень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 12 391 207,20 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 4 336 922,52 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 4 336 922,52 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 3 717 362,16 грн - не сплачений.

Фактичний обсяг за серпень 2022 року склав 89546,876 МВт *год. За Актом надання послуг від 31.08.2022 загальна вартість послуг становить 6 676 256,89 грн.

Листом вих. № 01/631 від 14.07.2022 (вхідний реєстраційний номер 38587/01) позивач за зустрічним позовом повідомив НЕК «Укренерго» про планові обсяги на серпень 2022 року в обсязі 132 166 200 000 кВт*год.

Планові обсяги на вересень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 9 905 137,38 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 3 466 798,08 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 3 466 798,08 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 2 971541,22 грн - не сплачений.

Фактичний обсяг за вересень 2022 року склав 230496Д25 МВт *год. За Актом надання послуг від 30.09.2022 загальна вартість послуг становить 17 184 869,10 грн.

Листом вих. № 01/672 від 16.08.2022 (вхідний реєстраційний номер 45197/01) позивач за зустрічним позовом повідомив НЕК «Укренерго» про планові обсяги на вересень 2022 року в обсязі 132 855 000 кВт*год.

Планові обсяги на жовтень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 16 184 840,17 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 5 664 694,06 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 5 664 694,06 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 4 855 452,05 грн - не сплачений.

Фактичний обсяг за жовтень 2022 року склав 289816,240 МВт *год. За Актом надання послуг від 31.10.2022 загальна вартість послуг становить 21 607 539,59 грн.

Листом вих. № 01/693 від 14.09.2022 (вхідний реєстраційний номер 51504/01) позивач за зустрічним позовом повідомив НЕК «Укренерго» про планові обсяги на жовтень 2022 року в обсязі 217 083 000 кВт*год.

Планові обсяги на листопад 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Вартість заявленого обсягу з ПДВ складає: 15 616 872,55 грн. Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 5 465 905,39 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 5 465 905,39 грн - не сплачений; 30% до останнього банківського дня місяця у сумі: 4 685 061,77 грн - не сплачений.

Фактичний обсяг за листопад 2022 року склав 289816,240 МВт *год. За Актом надання послуг від 30.11.2022 загальна вартість послуг становить 25 491666,30 грн.

Планові обсяги на грудень 2022 року.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.12.2021 № 2455 НЕК «Укренерго» встановлено тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на рівні 62,13 грн/МВт*год (без ПДВ). Згідно з вимогами п. 2.5 додаткової угоди № 6 від 17.09.2021 до договору від 04.05.2019 № 0421-03015 розподіляється наступним чином: 35% до 10 числа розрахункового місяця у сумі: 18 480 195,72 грн - не сплачений; 35% до 20 числа розрахункового місяця у сумі: 18 480 195,72 грн - не сплачений.

Абзацом 3 п. 2.7 договору (в редакції додаткової угоди № 6 від 17.09.2021) визначено, що коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається Адміністратором комерційного обліку (АКО) протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в «Системі управління ринком» (Сервіс), що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені. Правилами ринку.

Протягом березня-листопада 2022 року проведено коригування наданих послуг. Підставами для коригування актів за вищевказаний період стали зміни фактичних обсягів наданих послуг.

Відповідно до Акту коригування від 21.03.2022 до Акту надання послуг від 30.09.2021 фактичний обсяг за вересень 2021 року склав 529943,938 МВт*год., скоригована вартість послуг за вересень 2021 року становить 25 062 108,72 грн.

Відповідно до Акту коригування від 19.05.2022 до Акту надання послуг від 31.10.2021 фактичний обсяг за жовтень 2021 року склав 767698,819 МВт*год., скоригована вартість послуг за жовтень 2021 року становить 36 306 012,55 грн.

Відповідно до Акту коригування від 30.05.2022 до Акту надання послуг від 30.11.2021 фактичний обсяг за листопад 2021 року склав 787420,111 МВт*год., скоригована вартість послуг за листопад 2021 року становить 37 238 671,88 грн.

Відповідно до Акту коригування від 16.06.2022 до Акту надання послуг від 31.12.2021 фактичний обсяг за грудень 2021 року склав 633604,229 МВт*год., скоригована вартість послуг за грудень 2021 року становить 29 964 411,19 грн.

Відповідно до Акту коригування від 29.06.2022 до Акту надання послуг від 31.01.2022 фактичний обсяг за січень 2022 року склав 622917,421 МВт*год., скоригована вартість послуг за Січень 2022 становить 46 442 231,24грн.

Відповідно до Акту коригування від 27.07.2022 до Акту надання послуг від 28.02.2022 фактичний обсяг за лютий 2022 року склав 598765,038 МВт *год., скоригована вартість послуг за лютий 2022 року становить 44 641 526,17 грн.

Відповідно до Акту коригування від 18.08.2022 до Акту надання послуг від 31.03.2022 фактичний обсяг за березень 2022 року склав 366960,638 МВт *год., відтак, скоригована вартість послуг за березень 2022 року становить 27 359 117,33 грн.

Відповідно до Акту коригування від 20.09.2022 до Акту надання послуг від 30.04.2022 фактичний обсяг за квітень 2022 року склав 309410,332 МВт *год., скоригована вартість послуг за квітень 2022 року становить 23 068 396,72 грн.

Відповідно до Акту коригування від 20.10.2022 до Акту надання послуг від 31.05.2022 фактичний обсяг за травень 2022 року склав 199550,064 МВт *год., скоригована вартість послуг за травень 2022 року становить 14 877 654,58 грн.

Відповідно до Акту коригування від 18.11.2022 до Акту надання послуг від 30.06.2022 фактичний обсяг за червень 2022 року склав 130188,775 МВт *год., скоригована вартість послуг за червень 2022 року становить 9 706 354,31 грн.

Відповідно до Акту коригування від 29.11.2022 до Акту надання послуг від 31.07.2022 фактичний обсяг за липень 2022 року склав 90773,763 МВт *год., скоригована вартість послуг за липень 2022 року становить 6 767 728,68 грн.

Відповідно до Акту коригування від 21.12.2022 до Акту надання послуг від 31.08.2022 фактичний обсяг за серпень 2022 року склав 89440,279 МВт *год., скоригована вартість послуг за серпень 2022 року становить 6 668 309,44 грн.

Відповідно до пункту 8.1 договору (в редакції додаткової угоди № 6 від 17.09.2021), електронний документ (сформований, підписаний з використанням кваліфікованого електронного підпису та переданий за допомогою Сервісу) ідентичний за змістом та реквізитами з документом на папері, кожен з документів є оригіналом і має однакову юридичну силу.

Згідно з п. 10.5 та п. 10.6 договору (в редакції додаткової угоди № 6 від 17.09.2021) акти надання/коригування послуг, акти звірки розрахунків, рахунки, повідомлення про планові обсяги та будь-які повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть буди підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною в цьому договорі.

Сформовані акти надання послуг, рахунки та будь-які інші документи, передбачені цим договором, якими сторони здійснюють обмін у процесі виконання цього договору, можуть надаватися сторонами в електронному вигляді за допомогою Сервісу.

Детальний розрахунок суми основної заборгованості наведений в таблиці «Розрахунок заборгованості по плановим платежам та Актам наданих послуг» (сторінки 9-12 позову).

З березня 2022 року відповідач систематично порушує вимоги договору щодо строків оплати наданих послуг. З урахуванням планових платежів, актів надання послуг за лютий - грудень 2022 року та актів коригування за вересень 2021 року - серпень 2022 року, станом на 26.12.2022 заборгованість відповідача перед НЕК «Укренерго» становила 165 330 031,59 грн, а саме: березень 2022 року - 2 997 121,43 грн; квітень 2022 року - 23 068 396,72 грн; травень 2022 року - 14 877 654,58 грн; червень 2022 року - 9 706 354,31 грн; липень 2022 року - 6 767 728,68 грн; серпень 2022 року - 6 668 309,44 грн; вересень 2022 року - 17 184 869,10 грн; жовтень 2022 року - 21 607 539,59 грн; листопад 2022 року - 25 491 666,30 грн; грудень 2022 року - 36 960 391,44 грн два авансові платежі.

Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (НЕК Укренерго) є юридичною особою, що утворена 29.07.2019 як акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюються в державній власності, внаслідок реорганізації шляхом перетворення Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 15.02.2019 № 73 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.11.2017 № 829-р «Про погодження перетворення державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» у приватне акціонерне товариство».

НЕК «Укренерго» є правонаступником майна, усіх прав та обов`язків Державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» відповідно до ст. 108 Цивільного кодексу України, п. 5 Порядку перетворення державного унітарного комерційного підприємства в акціонерне товариство, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29-08.2012 № 802, п. 3.2 Статуту НЕК «Укренерго».

НЕК «Укренерго» виконує функції оператора системи передачі - юридичної особи, відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії (п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» (Закон України № 2019-VIII від 13.04.2017), диспетчерське управління - оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного І безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки;

Оператор ринку - юридична особа, яка забезпечує функціонування ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку та організацію купівлі-продажу електричної енергії на цих ринках;

Оператор системи передачі - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії (позивач);

Учасник ринку електричної енергії (часник ринку) - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом;

Відповідно до ч. 3 ст. 2 Закону України 2019-VIII від 13.04.2017, Правила ринку визначають, зокрема, порядок реєстрації учасників ринку, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів електричної енергії, правила балансування, правила функціонування ринку допоміжних послуг, порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг, порядок надання послуг із зменшення навантаження виробником, який здійснює продаж електричної енергії за "зеленим" тарифом або за аукціонною ціною, порядок виставлення рахунків, порядок внесення змін до правил ринку, положення щодо функціонування ринку при виникненні надзвичайної ситуації в ОЕС України.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України 2019-VIII від 13.04.2017, Ринок електричної енергії функціонує на конкурентних засадах, крім діяльності суб`єктів природних монополій, з обмеженнями, встановленими цим Законом.

Функціонування ринку електричної енергії здійснюється на принципах відповідальності учасників ринку за недотримання правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, інших нормативно-, правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов договорів, що укладаються на цьому ринку.

Відповідно до п. 1.1.4 Правил ринку затверджених постановою від 14.03.2018 № 307 «Про затвердження Правил ринку» (Правила ринку) визначено наступні терміни: АР - адміністратор розрахунків; аРВЧ - автоматичний резерв відновлення частоти; ДП - допоміжні послуги; ОР - оператор ринку; ОСП - оператор системи передачі; ОСР - оператор системи розподілу; ОСП - оператор системи передачі; ОСР - оператор системи розподілу; ПДП - постачальник допоміжних послуг; режим СК - режим синхронного компенсатора; РЗ - резерв заміщення; РПЧ - резерв підтримки частоти; рРВЧ - ручний резерв відновлення частоти; СВБ - сторона, відповідальна за баланс.

Пунктом 5.6.1 глави 5.6. «Рахунок допоміжних послуг А-Е» Правил ринку встановлено, що «Рахунок А-Е кредитується зі збірного субрахунку послуг з диспетчеризації UА-2 та дебетується за рахунок здійснення платежів: 1) за ДП з РПЧ, аРВЧ, рРВЧ і РЗ; 2) за надання ДП з регулювання напруги та реактивної потужності в режимі СК; 3) за надання ДП із забезпечення відновлення функціонування ОЕС України після системної аварії; 4) пов`язаних з обов`язковим наданням резервів за процедурою закупівель ДП.

Розрахункова активність на цьому рахунку така:

1) списання для платежів ПДП за надання ДП з РПЧ та/або аРВЧ, та/або рРВЧ, та/або РЗ, та/або для регулювання напруги та реактивної потужності в режимі СК для кожного розрахункового періоду кожного торгового дня при відповідній оплаті за доступність відповідної кількості ДП з РПЧ та/або аРВЧ, та/або рРВЧ, та/або РЗ, як зазначено у відповідному типовому договорі на придбання і поставку відповідного типу ДП;

2) списання для платежів ПДП за постачання ДП із забезпечення відновлення функціонування ОЕС України після системної аварії за відповідною платою за готовність, що встановлюється на основі розрахунків за процедурою закупівель ДП;

3) списання для платежів, пов`язаних з обов`язковим наданням резервів за процедурою закупівель ДП (5.6.2. глави 5.6. «Рахунок допоміжних послуг А-Е» Правил ринку).

Згідно з п. 5.6.3. глави 5.6. «Рахунок допоміжних послуг А-Е» Правил ринку, витрати на рахунку А-Е повертаються через субрахунок надлишків послуг з диспетчеризації ІІА-2, описаний у главі 5.26 цього розділу».

Відповідно до абз. 39 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу І «Загальні положення» Правил ринку, Система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що включає низку підсистем, що забезпечують управління всіма необхідними базами даних, реєстрами та виконання розрахунків, що визначені цими Правилами.

Главою 1.7 «Невиконання зобов`язань» розділу І «Загальні положення» Правил ринку визначено наступну відповідальність сторін. Так, п. 1.7.1. Глави 1.7., розділу І Правил ринку, Учасник ринку, крім ОСП, ОР та гарантованого, покупця, набуває статусу «Переддефолтний» при настанні принаймні однієї з таких подій або обставин:

1) учасник ринку до 18:00 банківського дня, що є другим робочим днем після дати отримання на електронну адресу учасника ринку через систему управління ринком платіжного документа від АР, повинен здійснити відповідну оплату; (Підпункт 1 пункту 1.7.1 глави 1.7 розділу І в редакції Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 516 від 28.02.2020).

Керуючись вимогами п. 1.8.1 Правил ринку, «АР реєструє учасників ринку, СВБ/ПДП і ППБ, отримує від ОСП, реєструє та зберігає дані щодо резервів, остаточні повідомлення фізичного відпуску та остаточні повідомлення фізичного відбору учасників ринку і позиції СВБ, забезпечує дотримання учасниками ринку вимог щодо надання фінансових гарантій за договором про врегулювання небалансів електричної енергії, отримує від АКО сертифіковані дані комерційного обліку електричної енергії, обчислює обсяги небалансів та наданих послуг на ринку електричної енергії, виставляє рахунки та стягує та оплачує платежі, передбачені цими Правилами, і здійснює всі фінансові розрахунки відповідно до розділу V цих Правил».

Відповідно до п. 1.8.2 Правил ринку, АР забезпечує управління поточним рахунком із спеціальним режимом використання ОСП, відкритим в одному з уповноважених банків.

Відповідно до глави 1.9. Правил ринку «Оператор системи передачі» п. 1.9.1. визначено, що «ОСП, зокрема, несе відповідальність за функціонування системи передачі і фізичне балансування системи передачі відповідно до умов Кодексу системи передачі. ОСП перевіряє можливість врегулювання мережевих обмежень і здійснює купівлю/продаж балансуючої енергії на ринкових недискримінаційних і прозорих засадах та забезпечує функціонування балансуючого ринку, а також здійснює купівлю-продаж небалансів електричної енергії, забезпечує роботу ринку ДП та придбаває ДП з метою дотримання операційної безпеки ОЕС України та виконує покладені на нього спеціальні обов`язки для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії. ОСП отримує від учасників ринку плату за послуги з передачі та послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління».

Для розрахунків та ведення обліку небалансів, главою 1.11. Система управління ринком визначений п. 1.11.1. За допомогою системи управління ринком здійснюється управління всіма процесами, зокрема, виконанням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів.

8) проведення розрахунків на ринку (виконання всіх розрахункових процесів), включаючи адміністрування остаточних позицій СВБ та розрахунку розмірів дебетів/кредитів рахунків учасників ринку;

9) обмін інформацією з учасниками ринку і функціонування необхідних баз даних;

Пунктом 1.11.8. Правил ринку визначено, що АР надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком.

1.12.1. Учасники ринку зобов`язані впровадити системи (апаратне та програмне забезпечення), що забезпечать ефективний зв`язок із системою управління ринком, яку експлуатує ОСП (також у якості АР та АКО), відповідно до ролі учасника ринку.

1.12.2. ОСП визначає відповідні протоколи обміну даними для забезпечення зв`язку учасників ринку з програмним забезпеченням управління ринком та публікує такі протоколи обміну даними на власному офіційному вебсайті.

1.12.3. Учасник ринку повинен забезпечити відповідність власного апаратного та програмного забезпечення вимогам системи управління ринком, а також встановлення відповідного комп`ютерного і мережевого обладнання, що дозволить здійснювати обмін даними між АР і АКО та учасником ринку згідно з цими Правилами. ОСП зобов`язаний надати учасникам ринку технічні параметри комп`ютерного і мережевого обладнання.

1.12.4. Учасники ринку несуть відповідальність за надійність і безпеку свого комп`ютерного обладнання, за організацію телефонного та факсимільного зв`язку у своїх приміщеннях, необхідного для взаємодії з АР і ОСП.

1.12.5. АР веде облік усіх даних з розрахунків, що зберігаються АР щонайменше 5 років з дати їх створення.

1.12.6. Учасники ринку, ОСП (також у якості АР) зобов`язані забезпечувати передачу інформації, що здійснюється відповідно до цих Правил, у формі і за допомогою засобів, зазначених у протоколах обміну даними

З урахуванням приписів статті 549, ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України, та статті 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» правовими наслідками порушення грошового зобов`язання, тобто зобов`язання сплатити гроші, є обов`язок сплатити не лише суму основного боргу, а й неустойку (якщо її стягнення передбачене договором або актами законодавства), інфляційні нарахування, що обраховуються як різниця добутку суми основного боргу на індекс (індекси) інфляції, та проценти річних від простроченої суми основного боргу.

З огляду на те, що згадану статтю 625 ЦК України вміщено в розділі 1 книги 5 цього Кодексу - "Загальні положення про зобов`язання", ця стаття застосовується до всіх грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, які регулюють відносини, пов`язані з виникненням, зміною чи припиненням окремих видів зобов`язань.

З урахуванням пункту 30.1 статті 30 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» моментом виконання грошового зобов`язання є дата зарахування коштів на рахунок кредитора або видачі їх йому готівкою, а згідно з пунктом 8.1 статті 8 цього Закону банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.

Згідно з ст. 623 ЦК України боржник, який порушив господарське зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Під час розгляду справи по суті, судом установлено, що сторони у справі підписали Акти зарахування зустрічних однорідних вимог від 28.06.2023 щодо зменшення взаємної заборгованості на виконання наказу Міненерго від 16.06.2023 № 199 «Про розрахунки на ринку електричної енергії» за договорами про надання допоміжних послуг з регулювання частоти та ктивної потужності, яка виникла на день набрання чинності цим наказом, перед оператором системи передачі за послуги з диспетчерського (оперативно-технолоічного) управління АТ «ДТЕК Дніпроенерго» на смуу 78 753 304,60 грн.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Зокрема, ЄСПЛ зазначив, іпо відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору - це об`єкт спірного правонідпошення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просять прийняти судово рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охорошованого законом інтересу.

Тобто правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на викладене відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неурегульованих питань або спірні питання врегульовано самими сторонами.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття проваджений у справі, коли на час ухвалення судом першої Інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку з цим по залишилося неврегульованих питань, позиція Верховного Суду, викладенії у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України, господарський суд закриває провадження у справі, якщо: відсутній предмет спору.

З урахуванням наведеного, наявні підстави для закриття провадження у справі в частині стягнення суми основного боргу в розмірі 78 753 304,60 грн.

В іншій частині первісного позову щодо стягнення суми основного боргу суд вважає, що позов є доведеним з урахуванням статей 73, 74, 76, 77, 80 ГПК України та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідачем за первісним позовом не спростовано доводи наведені в обгрунутвання первісного позову, заперечення є безпідставними.

Щодо нарахованої пені.

Відповідно до ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України, виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, при триманням, завдатком, правом довірчої власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Відповідно до ч. 1 ст. 550 Цивільного кодексу України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 551 Цивільного кодексу України, предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно.

Якщо предметом неустойки є грошова суцма, її розмір встановлюється догвоором або актом цивільного законодавства.

Згідно з п. 2.11 договору (в новій редакції) оплата вартості нарахованих штрафних санкцій та/або пені здійснюється на поточний рахунок ОСП. За дату оплати штрафних санкцій приймається дата зараховується коштів на поточний рахунок ОСП.

Розділом VI договору визначено відповідальність сторін та порядок вирішення спорів.

Відповідно до п. 6.1 договору (в новій редакції), за внесення платежів, передбачених п. 2.5 цього договору, з порушенням термінів відповідач сплачує позивачу пеню у розмірі 0,1 % від суми боргу за кожен день прострочення платежу, ураховуючи день фактичної оплати.

Пунктом 6.8 договору (в новій редакції) обумовлено, що у випадку порушення своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, визначену цим Договором та чинним законодавством. Порушенням зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто, виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

НЕК «Укренерго» просить стягнути пеню в розмірі 310 948,23 грн за загальний період з 10.03.2022 по 25.04.2022.

Обєднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного суду у постанові від 19.04.2024 по справі № 911/1359/22 наведено насупні висновки.

Верховнйи Суд у постанові від 26.07.2023 у справі № 922/1948/22 зазначив, що НКРЕКП (регуклятор) прийняв постанову № 332 (у редакції від 26.04.2022) в межах своїх повноважень. Тому має застосовуватись, у тому числі підпункт 16 пункту 1, відповідно до якого зупиняється нарахування то стягнення штрафних санкцій? передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії.

Об`єднана палата у справі № 911/1359/22 дійшла висновку про відсутність підстав для відступу від вказаного висновку з урахуванням уточнення такого змісту:

- підпункт 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП №332 мас обов`язковий характер як тюрма щодо правового регулювання договірних відносин учасників ринку електроенергії щодо відповідальності за невиконання (неналежно виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії;

- зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії є обов`язковим з урахуванням імперативного характеру підпункту 16 пункту 1 1 Іостапови НКРЕКП №332.»

При цьому, Об`єднана палата наголосила на тому, що такі рішення Регулятора не скасовують встановлену нормами Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України відповідальність за порушення договірних зобов`язань для учасників ринку електроенергії, та не встановлюють мораторію для застосування цієї відповідальності, позаяк Регулятор, який наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, з метою забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду, в межах наданих йому Законом повноважень тимчасово зупинив нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги з урахуванням обставин справи в частині стягнення пені є безпідставними.

Щодо 3% річних та інфляційних втарт.

НЕК «Укренерго» просить стягнути з відповідача за первісним позовом 3% річних у розмірі 500 365,38 грн та інфляційні втрати у сумі 1 421 332,00 грн (розрахунок наведено у первісному позові).

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а аткож три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір проценів не встановлений договором або законом.

Перевіривши наведені розрахунки 3% річних та інялційних втарт, суд вважає їх виконаними правильно.

Разом з тим, АТ «ДТЕК Дніпроенерго» заявлено клопотання про зменшення 3% річних та інфляційних втрат, оскільки від початку повномасштабної агресії російської федерації проти України підприємство піддавалося систематичним ворожим обстрілам, що є загальновідомим фактом. Підприємство частково втратило можливість здійснювати господарську діяльність, а один з об`єктів генерації фактично знаходиться на непідконтрольній території. Через пошкодження електричного устаткування внаслідок обстрілів відбувається регулярне відключення від мережі працюючих енергоблоків, що впливає на фінансове становище відповідача за первісним позовом, адже пошкоджене устаткування потребує заміни/ремонту, що потребує додаткових грошових вкладень. Розмір 3% річних та інфляційних втрат просить зменшити на 90%.

ПрАТ «НЕК «Укренерго» заперечило щодо зменшення 3% річних та інфляційних втрат, оскільки відсутність у боржника необхідних коштів не звільняють від відповідальності. Відсотки розраховані з урахуванням ч. 2 ст. 625 ЦК України. Вимагати сплату суми боргу з урахуванням індексу інфляції та 3% річних є правом кредитора, який останній наділений в силу нормативнго закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу. Підстави для зменшення відсутні.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягас у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора під знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежно виконання зобов`язання. Подібні висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц. Суд зауважує, що відповідна позиція Великої Палати Верховного Суду inter alia вказує на однопорядковість правової природи трьох процентів річних та інфляційних нарахувань, сплата яких передбачена частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України.

З огляду на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання.

Від початку повномасштабної агресії російської федерації проти України підприємство АТ «ДТЕК Дніпроенерго» піддавалося систематичним ворожим обстрілам, що є загальновідомим фактом. Підприємство частково втратило можливість здійснювати господарську діяльність, а один з об`єктів генерації фактично знаходиться на нопідконтрольній території.

Через пошкодження електричного устаткування в наслідок обстрілів відбувається регулярне відключення від мережі працюючих енергоблоків, що впливає на фінансове становище відповідача за первісним позовоом, адже пошкоджене устаткування потребує заміни/ремонту, що покладає на АТ «ДТЕК Дніпроенерго» додатковий тягар.

Суд погоджується з позицією позивача за первісним позовом про те, що відсутність у боржника необхідних коштів не звільняє від відповідальності і те, що інший розмір відсотків не встановлений догвоором або законом. Однак враховуючи наведені загальновідомі факти, баланс інтерсів сторін у справі та те, що 3% річних мають компенсаційний характер, суд вважає за можливе зменшити, заявлений до стягнення розмір 3% річних на 50 відсотків, до 250 182,69 грн.

З приводу зменшення інфляційних втрат суд зазначає, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знеціненні грошових коштів унаслідок інфляційних процесів. Тобто розмір інфляційнійних втрат не підлягає зміні та є чітко регламентованим.

У зменшенні інфляційних втрат суд відмовляє.

З урахуванням обставин справи, наданих доказів та норм чинного законодавства України, суд вважає, що первісний позов підлягає частковому задоволенню.

Додатково АТ «ДТЕК Дніпроенерго» подано клопотання про відстрочення виконання рішення суду.

В обгурнутвання клопотання зазначив, що звернувши увагу на низку об`єктивних обставин, які є достатніми підставами для його задоволення, що обґрунтовується наступним.

АТ «ДТЕК Дніпроенерго» є енергогенеруючим підприємством, об`єктом критичної інфраструктури та стратегічним об`єктом в економіці України. Місцезнаходженням Товариства, за яким здійснюється основна господарська діяльність, є місто Дніпро Дніпропетровської області.

Такі надзвичайні обставини потребують систематичної адаптації, як виробничої діяльності, так і оперативного вирішення нагальних питань, які безпосередньо впливають на сталість господарської діяльності на ринку електричної енергії в умовах воєнного стану.

Від початку повномасштабної агресії російської федерації проти України генеруючі підприємства піддавалися систематичним ворожим обстрілам, починаючи з 10.10.2022.

З кінця 2023 року спостерігається підвищення їх інтенсивності та прицільності, що обумовлює більш суттєві негативні наслідки для енергетичних об`єктів Товариства.

Підвищення інтенсивності ворожих обстрілів в період 2023 - 2024 роках спричинило суттєвий негативний вплив на роботу Товариства, провокуючи матеріальні збитки, що полягають не тільки у вартості пошкодженого та зруйнованого обладнання, а й у втраченій вигоді через неможливість відпуску електроенергії та понесеш небаланси електроенергії.

У 2023 році українська енергосистема зазнала руйнівних атак. Ворогом були застосовані комбіновані засоби ураження: ракети різних типів та артилерія, які атакували теплову електростанцію, що спровокувало сталий дефіцит доступних генеруючих потужностей в ОЕС України, як через вимушені аварійні зупинки енергоблоків ТЕС, так і через пошкодження обладнання видачі потужності та систем зв`язку ТЕС із енергосистемою.

У 2024 році в результаті численних атак руйнації зазнало електроенергетичне обладнання, а також трансформатори, генератори, повітряні лінії електропередач тощо, що призвело до відключення енергоблоків та повного зупинення роботи ТЕС. Також пошкоджені адміністративні та виробничі приміщення, будівлі та споруди, які використовуються для діяльності станцій. Перелік пошкоджень та розмір завданих збитків внаслідок обстрілів наразі уточняється, але за попередніми даними розмір вартості відновлювальних робіт може сягати декілька мільярдів гривень. У зв`язку з чим Товариство відчуває суттєві складнощі та дефіцит обігових коштів, що впливає на можливість виконанні своїх договірних, фінансових та податкових зобов`язань та позбавляє можливості повноцінно здійснювати свою виробничу діяльність.

Відповідні фото-матеріали, в якості доказів наведених обставин, додано до заяви.

За кожним фактом обстрілу та пошкодження обладнання. Товариством подавались заяви про вчинення кримінального правопорушення, відповідно отримані витяги з ЄДР кримінальних проваджень (як приклад додаються за 2024 рік, а саме: кримінальне провадження № 0000325; кримінальне провадження № 0001528; кримінальне провадження № 0000716; кримінальне провадження № 0001529; кримінальне провадження № 0001034).

Внаслідок ракетних та дронових обстрілів 22, 28, 29 березня, 27 квітня 2024 року суттєвих руйнувань та пошкоджень зазнали будівлі, споруди та обладнання ДТЕК Криворізька ТЕС та ДТЕК Придніпровська ТЕС, що призвело до відключення енергоблоків та повної або часткової зупинки роботи станцій. Також пошкоджено адміністративні приміщення, інше майно та будівлі, які використовувалися Товариством для господарської діяльності.

Зокрема, на:

- ДТЕК Криворізька ТЕС пошкоджено будівлю головного корпусу ТЕС та розташоване в ній обладнання енергоблоків, через що виведено з роботи 3 (три) енергоблоки ТЕС. Відбувалось повне припинення генерації електричної енергії (посадка станції на « 0»). Зазнали пошкоджень і інші будівлі та споруди станції, що використовувались для виробничої діяльності, у т.ч. адміністративна будівля ТЕС;

- ДТЕК Придніпровська ТЕС пошкоджено будівлю головного корпусу ТЕС та розташоване в ній обладнання енергоблоків, через що виведено з роботи 2 (два) енергоблоки ТЕС. Відбувалось повне припинення генерації електричної енергії (посадка станції на « 0»). Зазнали пошкоджень і інші будівлі та споруди станції, що використовувались для виробничої діяльності.

80% генеруючих потужностей АТ «ДТЕК Дніпроенерго» не доступно, з роботи виведено більшість енергоблоків, значна кількість обладнання на ТЕС не підлягає відновленню.

В обґрунтування скрутного фінансового становища, надано результати фінансової звітності за 9 місяців 2024 року, відповідно до якої зафіксовано збитки за вказаний період, а саме у розмірі 129 млн. 191 тис. грн. Вказані показники не дають можливості підприємству своєчасно та в повному обсязі проводити розрахунки з контрагентами.

Збройна агресія російської федерації проти України триває, а отже зберігається висока ймовірність суттєвого пошкодження майна підприємства, що в умовах дефіциту обігових коштів унеможливить оперативне відновлення працездатності електроенергетичного обладнання, а здійснення господарської діяльності Товариства знаходиться під питанням. Виходячи з поточної військової ситуації, реалізувати плани з відновлення практично не виявляється можливим.

Пунктом 2 частини 6 статті 238 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі необхідності у резолютивній частині також вказується про: надання відстрочки або розстрочки виконання рішення.

Відповідно до статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також: враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Таким чином, у виключних випадках суд, за наявності обґрунтованих обставин, що ускладнюють чи роблять неможливим його виконання, може відстрочити таке виконання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Із підстав, умов та меж надання відстрочки виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочки без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

Отже, питання щодо надання відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі. Таким чином, необхідною умовою задоволення заяви про надання розстрочки/відстрочки виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Разом із тим, підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

У доповненях від 14.02.2025 заявник зазначив, що примусове виконання рішення у справі, накладення арешту на банківські рахунки та одночасне стягнення грошових коштів повністю паралізує господарську діяльність заявника. Проводиться претензійно-позовна робота для повернення дебіторської заборгованості, її накопичення, та розрахунку з позивачем за первісним позовом. Термін в один рік є незначним та таким, що не порушує права іншої сторони у справі. За практикою Європейського сдуу з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції (Корнілов та інші проти України, завяви № 36575/02, ухвала від 07.10.2023). І навіть строк у два роки та сім місяців не був визнаний надмірним і не вважався таким, що суперечить вимозі стосовно його розумної тривалостя, передбаченої у статті 6 Конвенції (ухвала від 17.09.2002 у справі «Крапивницький та інші проти України», заява № 60858/00). Відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання йго рішення.

ПрАТ «НЕК «Укренерго» заперечило з приводу відстрочення виконання рішення, оскільки впровадження воєнного стану в Україні, не може бути наслідком для задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду, оскільки наслідки спричинені вторгненням рф в Україну мають загальний характер та у повній мірі стосуються обох сторін у справі. Відстрочка виконання судового рішення повинна надаватися боржнику у виняткових випадках. НЕК «Укренерго» продовжує вести господарську діяльність в надскладних фінансових умовах. Станом на 10.01.2025 НЕК «Укренерго» має заборгованість перед своїми контрагентами у розмірі 16 870 173 755,00 грн. Боржником не надано доказів на підтвердження, що відстрочення виконання рішення на вказаний завнкиом термін покращить його фінансове становище та призведе до виконання судового рішення. Заявнкиом не надано доказів, які свідчать про існування виключних обставин, які дають підстави для відстрочки виконання судового рішення.

З урахуванням наведених вище обставин, заява про відстрочку виконання рішення підлягає частковому задоволенню та відстрочується виконанню даного судового рішення строком на десять місяців з дня його ухвалення.

За зустрічним позовом АТ «ДТЕК Дніпроенерго» просить визнати право не сплачувати вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з лютого 2022 року по грудень 2022 року на користь ПрАТ «НЕК «Укренерго» за догвоором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 04.05.2019 № 0421-03015.

Щодо зустрічного позову АТ «ДТЕК Дніпроенерго» посилається на обставинми систематичних ворожих обстрілів, знаходження з березня 2022 року Відокремленого підрозділу «Запорізька теплова електрична станція «АТ «ДТЕК Дніпроенерго» на тимчасово окуповані території, та втрачання контролю над підприємством. З травня 2022 року електростанція зупинила роботу, оскільки в умовах війни закінчилося вугілля, яке є основним паливом ТЕС. Втрачання контролю над ТЕС впливає на обсяг послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від ПрАТ «НЕК «Укренерго». Оскільки, АТ «ДТЕК Дніпроенерго» фактично не отримувало послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління в тих обсягах, про які стверджує ПрАТ «НЕК «Укренерго», то на думку АТ «ДТЕК «Дніпроенерго», останнє має право не сплачувати їх вартість за період з лютого по грудень 2022 року.

З приводу позиції АТ «ДТЕК Дніпроенерго» за зустрічним позовом суд зазначає наступне.

Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Подібний правовий висновок викладено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц та від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц, а також в постановах Верховного Суду від 08.03.2023 у справі № 461/5771/17, від 15.03.23 у справі № 725/1824/20, від 15.03.23 у справі № 336/665/19.

Під способом захисту цивільного права чи інтересу розуміють визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника (аналогічний висновок, викладений у п. 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16, у п. 67 постанови Великої Палати Верховного Суду від 31.07.2021 у справі № 903/1030/19). Інакше кажучи, це дії, спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (подібний висновок, викладений в п. 14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі №310/11024/15-ц та п. 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 610/1030/18).

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див., зокрема, постанови від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17), від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 09.02.2021 у справі № 381/622/17, від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22.06.2021 у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29.06.2021 у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31.08.2021 у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 26.10.2021 у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25.01.2022 у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 09.02.2022 у справі № 910/6939/20 (пункт 11.87), від 22.02.2022 у справі № 761/36873/18 (пункт 9.21), від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17 (пункт 56), від 28.09.2022 у справі №483/448/20 (пункт 9.64), від 14.12.2022 у справі № 477/2330/18 (пункт 55)).

Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 08.02.2022 у справі №209/3085/20 (пункт 24), від 21.09.2022 у справі № 908/976/190 (пункти 5.6, 5.9)).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.07.2023 у справі № 757/31372/18-ц виснувала, що у кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату позивач хоче досягнути унаслідок вирішення спору. Суд розглядає справи у межах заявлених вимог (частина перша статті 13 ЦПК України), але, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально (пункт 58).

Аналогічні висновки приведені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2021 у справі № 9901/172/20 (пункти 1, 80-81, 83), від 01.07.2021 у справі № 9901/381/20 (пункти 1, 43-47), від 26.10.2021 у справі № 766/20797/18 (пункти 6, 20-26, 101, 102), від 01.02.2022 у справі № 750/3192/14 (пункти 4, 26, 47), від 22.09.2022 у справі № 462/5368/16-ц (пункти 4, 36), від 02.11.2022 у справі № 922/3166/20 (пункт 85), від 04.07.2023 у справі №233/4365/18 (пункт 31), від 20.06.2023 у справах № 554/10517/16-ц (пункт 7.47) та № 633/408/18 (пункт 11.12).

При цьому Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що, як правило, суб`єкт може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту його права чи інтересу. Такий спосіб здебільшого випливає із суті правового регулювання відповідних спірних правовідносин (див. постанови від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16 (пункт 5.6), від 06.02.2019 у справі № 522/12901/17-ц, від 02.07.2019 у справі № 48/340 (пункт 6.41), від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18 (пункт 48), від 28.01.2020 у справі № 50/311-б (пункт 91), від 19.05.2020 у справі № 922/4206/19 (пункт 43), від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 88), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 75), від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17 (пункт 55)). Застосування способу захисту має бути об`єктивно виправданим і обґрунтованим, тобто залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання, оспорення та спричинених відповідними діяннями наслідків (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі № 48/340 (пункт 6.41), від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 01.10.2019 у справі №910/3907/18 (пункт 48), від 28.01.2020 у справі № 50/311-б (пункт 91), від 19.05.2020 у справі № 922/4206/19 (пункт 43), від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17 (пункт 67), від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункти 63, 89), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26.01.2021 у справі №522/1528/15-ц (пункт 58), від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19, від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22.06.2021 у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29.06.2021 у справі №916/964/19 (пункт 7.3), від 31.08.2021 у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 14.09.2021 у справі № 359/5719/17 (пункт 119), від 16.09.2021 у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 26.10.2021 у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25.01.2022 у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17 (пункт 56), від 21.09.2022 у справі № 908/976/19 (пункт 5.6), від 28.09.2022 у справі № 483/448/20 (пункт 9.64), від 14.12.2022 у справі № 477/2330/18 (пункт 55), від 18.01.2023 у справі № 488/2807/17 (пункт 86)).

Отже, розглядаючи справу суд має з`ясувати: 1) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 2) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 3) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача у цих правовідносинах, позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19)

Суд звертає увагу, що застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту.

Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18 (пункт 98).

Згідно з принципом процесуальної економії штучне подвоєння судового процесу (тобто вирішення одного спору у декількох судових справах в одній чи декількох судових юрисдикціях) є неприпустимим. Вирішення справи у суді в одному судовому процесі має усунути необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26.01.2021 у справі №522/1528/15-ц (пункт 82), від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 (пункт 50), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19 (пункт 94), від 20.10.2021 у справі № 9901/554/19 (пункт 19), від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 (пункт 24), від 21.09.2022 у справі № 908/976/190 (пункт 5.6), від 22.09.2022 у справі № 462/5368/16-ц (пункт 44)). Інакше кажучи, не є ефективним той спосіб захисту, який у разі задоволення відповідного позову не відновлює повністю порушене, оспорюване право, а відповідне судове рішення створює передумови для іншого судового процесу, у якому буде відбуватися захист права позивача, чи таке рішення об`єктивно неможливо буде виконати.

В свою чергу, обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (див., зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (пункт 6.56), від 25.01.2022 у справі № 143/591/20 (пункт 8.46), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155)).

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством/договором, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові, незалежно від інших встановлених судом обставин.

Аналогічний висновок наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 43); постановах Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/1972/17, від 23.05.2019 у справі № 920/301/18, від 25.06.2019 у справі №922/1500/18, від 31.10.2019 у справі № 916/1134/18, від 24.12.2019 у справі № 902/377/19, від 02.04.2020 у справі № 910/7160/19, від 01.07.2021 у справі № 910/7029/20.

Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 29.09.2020 у справі № 378/596/16-ц, від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20).

Судом під час розгляду справи по суті установлено, що АТ «ДТЕК Дніпроенерго» у зустрічному позові обрано неефективний спосіб захисту та його задоволення не призведе до відновлення порушеного права. Також заперечення щодо наведених позивачем за зустрічним позовом обставин та правових підстав позову, з якими АТ «ДТЕК Дніпроенерго» не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права повинні доводитися під час розгляду справи по суті за первісним позовом.

Наведене є підставою для відмови у задоволенні зустрічного позову.

Витрати із сплати судового збору за зустрічним позовом покладаються на АТ «ДТЕК Дніпроенерго».

Витрати із сплати судового збору за первісним позовом покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених вимог.

Питання щодо повернення судового збору з державного бюджету Приватному акціонерному товариству «Національна енергетична компанія «Укренерго», у зв`язку із закриттям провадження у справі, буде вирішено після надходження відповідної заяви.

Керуючись ст. ст. 73, 86, 231, 233, 236, 238, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив

Первісний позов задовольнити частково.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (вул. Добролюбова 20, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69006, Україна, ідентифікаційний код юридичної особи 00130872) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (вул. Симона Петлюри 25, м. Київ, 01032, ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) суму заборгованості в розмірі 86 576 726,99 грн (вісімдесят шість мільйонів п`ятсот сімдесят шість тисяч сімсот двадцять шість гривень 99 коп.), 3% річних у розмірі 250 182,69 грн (двісті п`ятдесят тисяч сто вісімдесят дві гривні 69 коп.), інфляційні втрати у розмірі 1 421 332,00 грн (одни мільйог чотириста двадцять одну тисячу триста тридцять дві гривні 00 коп.).

Відстрочити виконання судового рішення на строк десять місяців з дня ухвалення даного рішення.

У задоволенні іншої частини первісного позову відмовити.

Закрити провадження у справі в частині стягнення суми основного боргу в розмірі 78 753 304,60 грн за відсутності предмета спору.

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (вул. Добролюбова 20, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69006, Україна, ідентифікаційний код юридичної особи 00130872) на користь Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (вул. Симона Петлюри 25, м. Київ, 01032, ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) судовий збір у розмірі 493 727,44 грн (чотириста дев`яносто три тисячі сімсот двадцять сім гривень 44 коп.).

У задоволенні зустрічного позову відмовити повністю.

Витрати із сплати судового збору покласти на позивача за узстрічним позовом.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 05 березня 2025 року.

Суддя І. С. Горохов