ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

05 березня 2025 року м. ХарківСправа № 922/4406/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

розглянувши клопотання представника Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Батіга В.В. про поновлення строку та приєднання доказів до матеріалів справи (вх.№5689 від 04.03.2025) у справі

за позовом Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, місто Харків, майдан Конституції, будинок 16; )
до Акціонерного товариства "Укрпошта" (01001, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 22; )
про стягнення 148 240,66 грн.

ВСТАНОВИВ:

Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (позивач) звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про стягнення з відповідача - Акціонерне товариство "Укрпошта" заборгованості за договором позички №1907 від 01.08.2019 у сумі 148 240,66 грн.(130 821,17 грн.- основна заборгованість, 4 401,84 грн.- 3% проценти річних, 13 017,65 грн.- інфляційні втрати).

Також позивач просив суд покласти на відповідача судові витрати.

Крім того, у позовній заяві, відповідно до ч.8 ст. 129 ГПК України, позивач зробив заяву про те, що докази понесення судових витрат, які позивач сплатив або має сплатити у зв`язку з розлядом справи, будуть подані до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 14.02.2025 судом в задоволенні позову Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відмовлено повністю.

25.02.2025 року до Господарського суду Харківської області надійшла заява представника Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради адвоката Батіга В.В. (вх. № 4974 від 25.02.2025), в якій останній просить суд приєднати докази судових витрат, які позивач очікує понести із розглядом справи №922/4406/24 в суді першої інстанці.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.03.2025 заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про вирішення питання про стягнення судових витрат у справі №922/4406/24 - залишено без розгляду.

Залишаючи заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про вирішення питання про стягнення судових витрат у справі №922/4406/24 без розгляду в ухвалі суду від 03.03.2025, суд керувався положеннями ч.8 ст.129 ГПК України та положеннями ст.118 ГПК України та встановив, що позивачем не було подано до суду докази на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомоги у строк, визначений процесуальним законом, при цьому, позивач із заявою про поновлення процесуального строку на подання вищевказаного клопотання, до суду не звертався, заявником не зазначено обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані із істотними перешкодами чи труднощами для вчинення відповідної процесуальної дії (подання доказів протягом 5 (п`яти) днів з дня ухвалення рішення).

04.03.2025 до Господарського суду Харківської області від представника Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Батіга В.В. надійшло клопотання про поновлення строку та приєднання доказів до матеріалів справи (вх.№5689 від 04.03.2025), яке обґрунтовано таким.

Як вказує заявник, 14.02.2025 Господарським судом Харківської області було ухвалено рішення суду у справі № 922/4406/24. Однак, враховуючи доставку вищезазанченого рішення суду до Електронного кабінету Позвача пізніше 17 години, Позивач отримав таке рішення суду лише 17.02.2025.

У зв`язку з тим, що справа № 922/4406/24 розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, на думку представника позивача, позивач об`єктивно позбавлений можливості дізнатись про ухвалення такого рішення інакше, ніж у спосіб, передбачений ст. 242 ГПК України. Представник позивача стверджує, що зміст ухвали Господарського суду Харківської області від 03.03.2025 про залишення клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи без розгляду, свідчить про те, що Позивач поза своєю волею "втратив" частину встановленого ч. 8 ст. 129 ГПК України процесуального строку на подання відповідних доказів оскільки мав подати такі докази до 19.02.2025.

На підставі зазначеного вище, враховуючи подання Позивачем клопотання про приєднання доказів у строк, передбачений ч. 8 ст. 129 ГПК України (з урахуванням положень ч. 4 ст. 116 ГПК України), з моменту вручення Позивачу рішення суду відповідно до ст. 242 ГПК України, представник позивача просить суд визнати такі причини пропуску процесуального строку поважними, поновити пропущений процесуальний строк на подання доказів судових витрат та приєднати такі докази до матеріалів справи.

Розглянувши клопотання представника Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Батіга В.В. про поновлення строку та приєднання доказів до матеріалів справи (вх.№5689 від 04.03.2025), суд зазначає таке.

Відповідно до ч.8 ст.129 ГПК України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Суд звертає увагу представника позивача, що положення ч.8. ст.129 ГПК України, які процитовані представником позивача і в позовній заяві (а.с.4 зворотня сторона), встановлюють саме подання доказів протягом 5 днів після УХВАЛЕННЯ РІШЕННЯ, а не після його ВРУЧЕННЯ, як зазначає представник позивача у клопотанні (вх.№5689 від 04.03.2025). Отже, ГПК України не містить положень, які б давали правові підстави обраховувати строк на подання доказів на підтвердження судових витрат із дня ВРУЧЕННЯ СУДОВОГО РІШЕННЯ.

Доводи представника позивача стосовно того, що справа № 922/4406/24 розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, а тому позивач об`єктивно був позбавлений можливості дізнатись про ухвалення такого рішення інакше, ніж у спосіб, передбачений ст. 242 ГПК України, оцінюються судом критично, з огляду на таке.

Положеннями ст. 42 ГПК України передбачено, зокрема, що учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.

Згідно з частиною першою статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справах "Олександр Шевченко проти України", "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

При цьому, суд враховує, що представник позивача у справі є адвокатом, у зв`язку зі чим, в силу наявності відповідної освіти та кваліфікації, не міг не бути обізнаними із правами та обов`язками сторони, встановленою тривалістю розгляду справи (зоврема СПРОЩЕННОГО ПОЗОВНОГО ПРОВАДЖЕННЯ), порядком і строками вчинення відповідних процесуальних дій, розглядом справи господарським судом відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України, які спрямовані на забезпечення своєчасності розгляду справ та правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, з огляду на що встановлено точний порядок та строки вчинення процесуальних дій, чіткі стадії судового процесу і розумні обмеження.

Суд стверджує, що держава забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд. Рада суддів України неодноразово (зокрема рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. Презумпція обізнаності покладає на учасника справи обов`язок довести незнання про повідомлення, надіслане судом.

ВОДНОЧАС, відповідно до Довідки про доставку електронного листа від 14.02.2025 документ в електронному вигляді "Рішення (без виклику)" від 14.02.2025 по справі № 922/4406/24 (суддя Рильова В.В.) було надіслано як Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради так і представнику позивача - Батігу В.В. в Електронний кабінет. Документ доставлено до Електронного кабінету: 14.02.25 о 19:30.

КРІМ ТОГО, суд зазначає, що відповідно до Положення "Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" ( а саме розділом 2.Підсистема "Електронний суд"), затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, встановлено наступне.

Підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Після надсилання засобами Електронного суду документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо) особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду таких документів у суді або в органі та установі системи правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подано документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Документи, які один з учасників справи надіслав до суду, іншого органу чи установи у системі правосуддя з використанням Електронного суду, в передбачених законодавством випадках автоматично надсилаються до Електронних кабінетів інших учасників справи чи їхніх повірених після реєстрації цих документів в АСДС або автоматизованих системах діловодства.

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.

ОТЖЕ, рішення Господарського суду Харківської області від 14.02.2025 у справі №922/4406/24 ВІДПРАВЛЕНО ТА ДОСТАВЛЕНО в електронні кабінеті позивача та його представника 14.02.2024 - В ДЕНЬ УХВАЛЕННЯ ТАКОГО РІШЕННЯ. Саме з цього дня розпочався перебіг 5денного строку на подання доказів на підтвердження адвокатських витрат, відповідно до ГПК України.

Згідно з частиною третьою статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною першою статті 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

При цьому ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Як зазначено вище, Суд розцінює посилання представника позивача в клопотанні про поновлення строку на подання доказів на підтвердження судових витрат на той факт, що рішення суду доставлено до його електронного кабінету 14.02.2025 після 17:00, а отже вручено - 17.02.2025 та на те, що позивач об`єктивно позбавлений можливості дізнатись про ухвалення такого рішення інакше, ніж у спосіб, передбачений ст. 242 ГПК України, оскільки воно розглядалось за правилами спрощенного позовного провадження, як маніпулювання поняттями та хибне уявлення про строки , визначені у ч. 8 с. 129 ГПК України.

За змістом статті 129 Конституції України до основних засад судочинства належить, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Суд констатує, що статтею 129 Конституції України як однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з відпусткою представника відповідача не можуть вважатися безумовною підставою для поновлення строку на подання відзиву, оскільки всі учасники рівні перед законом та мають прямий обов`язок подавати процесуальні документи у строк, встановлений судом.

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язана із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Проте позивач у своєму клопотанні не наводить достатніх обґрунтувань пропуску процесуального строку, які можна було б вважати непереборними та пов`язаними з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій .

Сторони зобов`язані демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо їх, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою.

Однак, представник позивача жодним чином не обґрунтовує поважність причин пропуск строку подання доказів про понесення витрат на правничу допомогу після одинадцяти днів з моменту ухвалення судом рішення 14.02.2025.

Крім того, представник позивача надає до суду докази понесення витрат на правничу допомогу з пропуском п`ятиденного строку НАВІТЬ з моменту, коли йому, ЯК ВІН ВКАЗУЄ, стало відомо про ухвалення рішення у справі.

Отже, причини пропуску строку для подачі доказів на підтвердження понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу визнаються неповажними, у зв`язку з чим Суд відмовляє в задоволенні клопотання про поновлення строку для подання документів на підставі статті 119 ГПК України.

Керуючись ст. 42, 118, 119, 129, 250, 233, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Батіга В.В. про поновлення строку та приєднання доказів до матеріалів справи (вх.№5689 від 04.03.2025) - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку статей 255 - 257 ГПК України до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвалу складено та підписано 05.03.2025

Суддя В.В. Рильова

Справа №922/4406/24