ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"06" березня 2025 р. Справа №918/946/24

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Селівона А.О., розглянувши заяву представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" про ухвалення додаткового рішення, яка надійшла засобами поштового зв`язку 05.03.2025 у справі № 918/946/24

за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38"

про визнання недійсним пункту третього рішення загальних зборів.

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" про визнання недійсним пункту третього рішення загальних зборів, оформлене протоколом зборів співвласників від 27.05.2021.

Рішенням Господарського суду Рівненської області від 21.02.2025 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено.

Від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" 05.03.2025 до суду засобами поштового зв`язку надійшла заява про ухвалення додаткового рішення.

Дослідивши матеріали вказаної заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" про ухвалення додаткового рішення, судом встановлено, що до вказаної заяви представником Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" долучено докази направлення заяви позивачам, а саме накладну УКРПОШТИ від 04.03.2025 № 591 та опис вкладення у цінному листі, з яких вбачається, заява про ухвалення додаткового рішення з додатками була направлена не позивачам у справі, а їхньому представнику - ОСОБА_3 .

Водночас відповідно до статті 169 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Частиною першою статті 170 ГПК України передбачені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення. Відповідно до приписів вказаної статті будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення, зокрема, повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 170 ГПК України письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Тобто вказана процесуальна норма передбачає направлення письмових заяв, клопотань чи заперечень саме іншим учасникам справи, а не їхнім представникам.

Водночас суд звертає увагу, що конституційні права і свободи людини і громадянина, у тому числі право кожного на професійну правничу допомогу, не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених статті 64 Конституції України.

Адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів (стаття 4 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Права адвокатів захищені системою державних гарантій, серед яких у тому числі заборона ототожнення адвоката з клієнтом (стаття 23 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Зазначена гарантія адвокатської діяльності спрямована на забезпечення саме клієнтів адвокатів ефективною правовою (правничою) допомогою та є гарантованим державою запобіжником від будь-якого стороннього впливу безпосередньо як на діяльність адвоката, так і на обізнаність його клієнта про рух справи.

Отже, з урахуванням положень статті 64 Конституції України, статті 23 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", представник відповідача помилково ототожнює направлення процесуальних документів адвокату, представнику позивачів у справі, із безпосередньо направленням таких документів позивачам.

Разом з тим, таке направлення не звільняє представника відповідача від виконання прямо передбаченого положеннями статі 170 ГПК України обов`язку направлення відповідних процесуальних документів безпосередньо позивачам у справі.

Положеннями частини першої статті 74, частини першої статті 76 ГПК України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, належними доказами на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Порядок подання процесуальних документів у письмовій формі прямо визначений у положеннях статі 170 ГПК України.

Водночас представником відповідача не надано належних доказів про направлення копії заяви про ухвалення додаткового рішення з додатками, яка надійшла до суду засобами поштового зв`язку 05.03.2025, позивачам шляхом надсилання на юридичну адресу зазначених учасників справи у паперовій формі листом з описом вкладення.

Вказане узгоджується з правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постанові від 23.01.2024 у cправі № 922/2081/22.

Таким чином судом встановлено, що до заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" про ухвалення додаткового рішення, яка надійшла до суду засобами поштового зв`язку 05.03.2025, не було долучено доказів надсилання вказаної заяви позивачам у справі.

Відповідно до частини четвертої 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Разом із тим, положення частин першої, другої статті 174 ГПК України в частині залишення позовної заяви без руху, не можуть бути застосовані до заяви з процесуальних питань, а у даному випадку, до заяви про ухвалення додаткового рішення. Вимоги до заяви з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені статтею 170 ГПК України. (Вказана правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 906/977/19).

Враховуючи, що заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" про ухвалення додаткового рішення, яка надійшла до суду засобами поштового зв`язку 05.03.2025, подана без додержання вимог частини першої або другої статті 170 ГПК України, суд дійшов висновку, що вказана заява підлягає поверненню заявнику без розгляду, на підставі частини четвертої 170 ГПК України.

Керуючись статтями 42, 169, 170, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Грушевського-38" про ухвалення додаткового рішення, яка надійшла засобами поштового зв`язку 05.03.2025 та додані до неї документи повернути заявнику без розгляду.

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Північно-Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя А.О. Селівон