УХВАЛА

10 березня 2025 року

м. Київ

Справа № 922/2153/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 у справі

за позовом виконуючого обов`язки керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова

до: 1) Харківської міської ради, 2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, 3) Фізичної особи - підприємця Кітіціна Сергія Анатолійовича, 4) ОСОБА_1

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

23.01.2025 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 (повний текст складено 22.11.2024), ухвалену за результатами перегляду рішення Господарського суду Харківської області від 10.09.2021 у справі № 922/2153/21. Вказана касаційна скарга була подана 23.01.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд".

Ухвалою Верховного Суду від 10.02.2025 касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 у справі № 922/2153/21 залишено без руху на підставі частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з визнанням неповажними причин пропуску строку на касаційне оскарження; було надано строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Згідно з довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду ухвалу Верховного Суду від 10.02.2025 скаржник отримав через підсистему "Електронний суд" 12.02.2025 о 05:00 год. Повідомлення про доставлення копії цієї ухвали до електронного кабінету скаржника отримано Судом 12.02.2025 о 05:12 год., а тому з урахуванням вихідних днів останнім днем для усунення недоліків було 24.02.2025.

19.02.2025 від заступника керівника Харківської обласної прокуратури до Верховного Суду надійшла заява про поновлення строку на касаційне оскарження, яка була подана 19.02.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 10.02.2025.

Крім того, 21.02.2025 від представника ОСОБА_1 - адвоката Загорулька Є. О. до Верховного Суду надійшли заперечення щодо відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 справі № 922/2153/21.

Розглянувши заяву заступника керівника Харківської обласної прокуратури про поновлення строку на касаційне оскарження, а також доводи, викладені у запереченнях ОСОБА_1 щодо відкриття касаційного провадження, Верховний Суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, що оскаржується, або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, відповідно до положень частини 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України останнім днем оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2024, повний текст якої складено 22.11.2024, було 12.12.2024.

Проте заступник керівника Харківської обласної прокуратури подав касаційну скаргу 23.01.2025, тобто поза межами 20-денного строку, встановленого частиною 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України для подання касаційної скарги.

Частинами 2, 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 зазначеного Кодексу.

У касаційній скарзі заступник керівника Харківської обласної прокуратури заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. Однак підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, наведені скаржником у заявленому клопотанні, були визнані Судом неповажними, оскільки скаржник не навів причин неусунення недоліків вперше поданої касаційної скарги в частині доплати судового збору.

Ухвалою Верховного Суду від 10.02.2025 було встановлено строк для усунення недоліків та передбачено, що для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно подати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та навести інші підстави, підтверджені належними доказами, для поновлення цього строку.

Усуваючи недоліки касаційної скарги, заступник керівника Харківської обласної прокуратури зазначає про те, що вимоги ухвали Верховного Суду від 20.12.2024 про залишення без руху вперше поданої касаційної скарги у цій справі були ним виконані в повному обсязі. Скаржник зазначає, що, звертаючись із первісною касаційною скаргою, він оскаржував судове рішення в частині позовних вимог, а тому надані скаржником пояснення на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 20.12.2024 необхідно було вважати як виконання вимог цієї ухвали.

ОСОБА_1 у запереченнях проти відкриття касаційного провадження не погоджується з таким твердженням скаржника та зазначає, що первісну касаційну скаргу було повернуто ухвалою Верховного Суду від 20.01.2025 саме у зв`язку з невиконанням вимог ухвали Верховного Суду від 20.12.2024 в частині доплати судового збору. Заявниця зазначає, що зі змісту ухвали про повернення первісної касаційної скарги, та зі змісту поданої первісної касаційної скарги та заяви про усунення її недоліків вбачається, що скаржник оскаржував судові рішення не в частині позовних вимог, а, звертаючись із заявою про усунення недоліків, заявив про те, що він бажає відмовитися від однієї позовної вимоги. Верховний Суд в ухвалі від 20.01.2025 дійшов висновку, що розгляд заяви про відмову від позовної вимоги неможливий, оскільки касаційне провадження у справі ще не відкрито, а апеляційне - вже завершено. Тому заявниця просить Суд відмовити заступнику керівника Харківської обласної прокуратури у відкритті касаційного провадження у цій справі.

Розглянувши заяву заступника керівника Харківської обласної прокуратури про поновлення строку на касаційне оскарження, Верховний Суд дійшов висновку про визнання неповажними причин пропуску строку на касаційне оскарження з огляду на таке.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" (від 03.04.2008 № 3236/03) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків на оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Верховний Суд зазначає, що обставини, викладені в заяві заступника керівника Харківської обласної прокуратури про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, не є причинами, які об`єктивно унеможливили вчасне звернення з касаційною скаргою. Зокрема, колегія суддів зазначає, що скаржник належним чином не обґрунтував причини невиконання вимог ухвали Верховного Суду від 20.12.2024 про залишення первісної касаційної скарги без руху. Посилання скаржника на висновки, викладені в постановах та ухвалах Верховного Суду, щодо поновлення строку на касаційне оскарження є необґрунтованими, оскільки Суд у кожному конкретному випадку досліджує причини пропуску строку на оскарження судових рішень та робить висновки щодо об`єктивних чи суб`єктивних причин його пропуску. Скаржник не навів таких доводів, які би перешкоджали йому у встановлений строк виконати вимоги ухвали Верховного Суду від 20.12.2024, а тому підстави для поновлення строку на касаційне оскарження відсутні. Крім того, колегія суддів погоджується з доводами, викладеними у запереченнях ОСОБА_1 щодо відкриття касаційного провадження, про те, що скаржник, звертаючись із первісною касаційною скаргою, не зазначав, що судове рішення оскаржується в частині позовних вимог.

Об`єктивно непереборних, не залежних від волевиявлення заступника керівника Харківської обласної прокуратури обставин, пов`язаних із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для подання касаційної скарги, у заяві про поновлення строку не наведено.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: "Levages Prestations Services v. France" від 23.10.1996; "Brualla Gomes de la Torre v. Spain" від 19.12.1997).

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що підстави, викладені у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження, не є поважними та об`єктивно непереборними, і не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами. Поновлення строку на касаційне оскарження за наведених обставин не буде виправданим, оскільки пропуск такого строку безпосередньо залежав від суб`єктивної волі скаржника. Таке поновлення свідчило би про порушення принципу правової визначеності.

Пунктом 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

З урахуванням наведеного колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 у справі № 922/2153/21 на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 234, 235, 292, 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.11.2024 у справі № 922/2153/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак