ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2025 р. Справа№ 910/2622/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко А.І.

суддів: Іоннікової І.А.

Михальської Ю.Б.

розглянувши у письмовому провадженні без виклику та повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Аукціоніст»

на рішення Господарського суду міста Києва

від 18.11.2024

у справі № 910/2622/24 (суддя Вікторія Джарти)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарттендер»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аукціоніст»

про стягнення заборгованості у розмірі 50 973,93 грн,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "СМАРТТЕНДЕР" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "АУКЦІОНІСТ" про стягнення заборгованості у розмірі 50 973,93 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням з боку відповідача обов`язку перерахування винагороди оператора.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 у справі №910/2622/24 задоволено повністю.

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "АУКЦІОНІСТ" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТТЕНДЕР" 50 973,93 грн винагороди та 3 028,00 грн судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що матеріалами справи підтверджується невиконання ТОВ «Аукціоніст» зобов`язань з перерахунку Товариству з обмеженою відповідальністю "Смарттендер" винагороди за спірними протоколами електронних аукціонів, у зв`язку з чим у відповідача наявний борг перед позивачем у загальному розмірі 50 973,93 грн. При цьому, суд визнав необґрунтованим клопотання відповідача про застосування строків позовної давності.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги, письмових пояснень та узагальнення їх доводів

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову, мотивуючи свої вимоги тим, що при розгляді справи та винесенні рішення мало місце неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, які суд визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи.

Так, в обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на таке:

- позивач не надав суду договорів, підписаних між сторонами, у яких би закріплювались правила співпраці сторін та/або погодження відповідача із вищезазначеним Регламентом;

- позивач надав суду лише протоколи електронних аукціонів, підписані відповідачем, проте вони не містять жодних строків оплати та не є доказами того, що строк оплати настав;

- судом першої інстанції здійснено довільне тлумачення положень Регламенту;

- позивачем у позовній заяві не було наведено доказів дат публікації договорів купівлі-продажу/оренди (договору, на підставі якого буде передане/надане право) відповідного лоту в ЕТС, яке є однією з обов`язкових підстав для проведення розрахунків.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу та заперечень проти пояснень відповідача

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем не було надано відзив на апеляційну скаргу, що, в свою чергу, не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції, відповідно до частини 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2024 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Тищенко А.І., суддів: Михальської Ю.Б., Іоннікової І.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2024 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/2622/24. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Аукціоніст» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 у справі №910/2622/24 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

19.12.2024 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/2622/24.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.12.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аукціоніст» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 у справі №910/2622/24; роз`яснено учасникам, що апеляційна скарга буде розглянута без повідомлення учасників справи; учасникам справи встановлено строк для подання відзивів, заперечень на апеляційну скаргу та інших заяв/клопотань протягом 10 днів з моменту отримання даної ухвали.

Частиною 10 статті 270 Господарського процесуального кодексу України визначено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

За правилами п. 1 ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Обставини справи встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Смарттендер" є юридичною особою, яка надає послуги з організації та проведення відкритих електронних торгів (аукціонів) з продажу майна (активів)/передачі права. Надання відповідних послуг здійснюється позивачем на електронному майданчику "SmartTender.biz", який є апаратно-програмним комплексом, що функціонує в мережі Інтернет, підключений до електронної торгової системи ProZorro.Продажі та забезпечує оператору (організатору) електронних торгів, замовнику та учасникам можливість користуватися сервісами ЕТС з автоматичним обміном інформацією щодо процесу проведення електронних торгів.

Порядок проведення електронних аукціонів визначається Регламентом роботи електронної торгової системи Prozorro.Продажі ЦБД2 щодо проведення електронних аукціонів з продажу/надання в оренду майна (активів) / передачі права (надалі - Регламент), який розміщено на сайті електронної торгової системи "ProZorro.Продажі" посиланням://docs.google.com/document/d/1iQ4lTWf3XLeNQZXZMj2fKqh6ADs9bHhqKCIB-HmdfyE/edit).

У електронній торговій системі Державного підприємства "Прозорро.Продажі" було проведено аукціони з продажу майна, що підтверджується протоколами, а саме:

- протокол електронного аукціону № BSE001-UA-389 від 15.02.2022 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/PS-28982/);

- протокол електронного аукціону № BSE001-UA-413 від 15.09.2022 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/PS-74837/);

- протокол електронного аукціону № UA-PS-2020-04-23-000071-2 від 13.05.2020 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/9752791/);

- протокол електронного аукціону № UA-PS-2020-06-04-000047-2 від 26.06.2020 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/10305235/);

- протокол електронного аукціону № UA-PS-2021-04-21-000083-1 від 02.05.2021 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/20278216/).

Із зазначених протоколів електронного аукціону вбачається, що оператором, через електронний майданчик якого було заведено інформацію про лот в ЕТС, є Товариство з обмеженою відповідальністю "Смарттендер", а оператором, через електронний майданчик якого надано найвищу пропозицію, є Товариство з обмеженою відповідальністю «АУКЦІОНІСТ».

Згідно з пунктом 9.2. Регламенту оператор, через електронний майданчик якого надано найвищу цінову пропозицію, протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту публікації договору купівлі-продажу (договору, на підставі якого буде передане право) відповідного лоту в ЕТС, вираховує із суми гарантійного внеску, внесеного переможцем електронного аукціону, плату за участь (винагороду), у розмірі, що становить (з урахуванням податку на додану вартість):

1) у разі, коли ціна продажу лоту становить понад 64 000 тис. гривень, - 1,5 відсотка ціни продажу лоту;

2) у разі, коли ціна продажу лоту становить від 4 000 до 64 000 тис. гривень, - 3 відсотка ціни продажу лоту;

3) у разі, коли ціна продажу лоту становить до 4 000 тис. гривень, - 5 відсотків ціни продажу лоту.

Фактичний розмір плати за участь (винагороди) зазначається в протоколі електронного аукціону.

З суми винагороди оператором електронного майданчика, через якого подано найвищу цінову пропозицію, перераховується плата на розвиток ЕТС на рахунок адміністратора відповідно до умов договору про використання ЕТС.

Залишок винагороди оператора, після вирахування плати на розвиток ЕТС, розподіляється наступним чином: 90 (дев`яносто) відсотків від залишку суми винагороди отримує той оператор, через електронний майданчик якого подано найвищу цінову пропозицію, 10 (десять) відсотків від залишку суми винагороди отримує той оператор, через електронний майданчик якого заведена інформація про відповідний лот в ЕТС.

В означених протоколах аукціону визначено винагороду оператора, через електронний майданчик якого заведена інформація про відповідний лот в ЕТС, а саме:

- згідно з протоколом електронного аукціону № BSE001-UA-389 від 15.02.2022 у розмірі 47 250,00 грн;

- згідно з протоколом електронного аукціону № BSE001-UA-413 від 15.09.2022 у розмірі 97,30 грн;

- згідно з протоколом електронного аукціону № UA-PS-2020-04-23-000071-2 від 13.05.2020 у розмірі 550,79 грн;

- згідно з протоколом електронного аукціону № UA-PS-2020-06-04-000047-2 від 26.06.2020 у розмірі 492,84 грн;

- згідно з протоколом електронного аукціону № UA-PS-2021-04-21-000083-1 від 02.05.2021 у розмірі 2 583,00 грн.

Таким чином, загальний розмір винагороди, яка підлягає сплаті Товариству з обмеженою відповідальністю "Смарттендер", як оператора, через електронний майданчик якого було заведено інформацію про лот в ЕТС, становить 50 973,93 грн.

Розрахунки між операторами щодо розподілу залишку винагороди здійснюються не пізніше 10 робочих днів з моменту публікації договору купівлі-продажу/оренди (договору, на підставі якого буде передане/надане право) відповідного лоту в ЕТС.

Тобто після завершення аукціону, не пізніше 10 робочих днів з моменту публікації договору купівлі-продажу відповідного лоту в ЕТС, оператор електронного майданчика, через якого подано найвищу цінову пропозицію, відрахувавши на рахунок адміністратора ЕТС плату на розвиток ЕТС, розподіляє залишок винагороди таким чином, що 10 відсотків цього залишку перераховується оператору, через електронний майданчик якого заведена інформація про відповідний лот в ЕТС.

Відтак, враховуючи дати публікації в ЕТС договорів купівлі-продажу майна за наслідками проведених аукціонів, Товариство з обмеженою відповідальністю «Аукціоніст», повинно було перерахувати Товариству з обмеженою відповідальністю "Смарттендер" винагороду:

- за аукціоном № BSE001-UA-389 у розмірі 47 250,00 грн до 30.05.2022 включно;

- за аукціоном № BSE001-UA-413 у розмірі 97,30 грн до 14.10.2022 включно;

- за аукціоном № UA-PS-2020-04-23-000071-2 у розмірі 550,79 грн до 05.06.2020 включно;

- за аукціоном № UA-PS-2020-06-04-000047-2 у розмірі 492,84 грн до 13.08.2020 включно;

- за аукціоном № UA-PS-2021-04-21-000083-1 у розмірі 2 583,00 грн до 01.06.2021 включно.

Водночас розрахунку (сплати винагороди) із позивачем у вказані строки відповідач не здійснив, що і стало підставою для звернення з даним позовом до суду.

Відповідач, у свою чергу, заперечуючи проти позовних вимог, зазначає, що позивачем не було надано ані актів виконаних послуг, ані рахунків на оплату, як то передбачено загальними нормами бухгалтерського обліку та фінансової звітності. Також, ТОВ «Аукціоніст» просив застосувати наслідки пропуску строку позовної давності до вимог про перерахування винагороди позивача за аукціонами № UA-PS-2020-04-23-000071-2 та № UA-PS-2020-06-04-000047-2.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Імперативними приписами статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи та надані заперечення, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Господарські зобов`язання можуть виникати: безпосередньо із закону або іншого нормативно-правового акта, що регулює господарську діяльність; з акту управління господарською діяльністю; з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (стаття 174 Господарського кодексу України).

Статтею 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Зазначене кореспондується з нормами статей 525, 526 Цивільного кодексу України.

Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №433 «Про затвердження Порядку відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків та визначення адміністратора електронної торгової системи», визначено державне підприємство "ПРОЗОРРО.ПРОДАЖІ", що належить до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі, відповідальним за забезпечення функціонування електронної торгової системи - адміністратором електронної торгової системи.

Державним підприємством "ПРОЗОРРО.ПРОДАЖІ" наказом № 8 від 09 липня 2018 року (зі змінами) затверджено Регламент роботи електронної торгової системи Prozorro.Продажі ЦБД2 щодо проведення електронних аукціонів з продажу/надання в оренду майна (активів)/передачі права (Регламент ЕТС).

Цей Регламент ЕТС є обов`язковим до виконання адміністратором, організаторами аукціону, користувачами, учасниками, операторами(п. 2.5. регламенту).

Згідно з пунктом 9.2. Регламенту оператор, через електронний майданчик якого надано найвищу цінову пропозицію, протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту публікації договору купівлі-продажу (договору, на підставі якого буде передане право) відповідного лоту в ЕТС, вираховує із суми гарантійного внеску, внесеного переможцем електронного аукціону, плату за участь (винагороду), у розмірі, що становить (з урахуванням податку на додану вартість):

1) у разі, коли ціна продажу лоту становить понад 64 000 тис. гривень, - 1,5 відсотка ціни продажу лоту;

2) у разі, коли ціна продажу лоту становить від 4 000 до 64 000 тис. гривень, - 3 відсотка ціни продажу лоту;

3) у разі, коли ціна продажу лоту становить до 4 000 тис. гривень, - 5 відсотків ціни продажу лоту.

Фактичний розмір плати за участь (винагороди) зазначається в протоколі електронного аукціону.

З суми винагороди оператором електронного майданчика, через якого подано найвищу цінову пропозицію, перераховується плата на розвиток ЕТС на рахунок адміністратора відповідно до умов договору про використання ЕТС.

Залишок винагороди оператора, після вирахування плати на розвиток ЕТС, розподіляється наступним чином: 90 (дев`яносто) відсотків від залишку суми винагороди отримує той оператор, через електронний майданчик якого подано найвищу цінову пропозицію, 10 (десять) відсотків від залишку суми винагороди отримує той оператор, через електронний майданчик якого заведена інформація про відповідний лот в ЕТС.

Вище встановлено, що загальний розмір винагороди за проведення електронних аукціонів № BSE001-UA-389, № BSE001-UA-413, № UA-PS-2020-04-23-000071-2, № UA-PS-2020-06-04-000047-2, № UA-PS-2021-04-21-000083-1,, яка підлягає сплаті Товариству з обмеженою відповідальністю "Смарттендер", як оператора, через електронний майданчик якого було заведено інформацію про лот в ЕТС, становить 50 973,93 грн.

При цьому доказів сплати позивачу даної винагороди у загальному розмірі 50 973,93 грн відповідач не надав.

Відтак, наявність та обсяг боргу ТОВ «Аукціоніст» у розмірі 50 973,93 грн підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами та відповідачем не були спростовані, у зв`язку з чим позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарттендер" є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

При цьому доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження та спростовуються тим, що строки перерахування винагороди позивачу чітко обумовлені пунктом 9.2 Регламенту, які не містять будь-яких вказівок щодо скерування актів чи рахунків. При цьому зауваження відповідача щодо відсутності відомостей про дату публікацію договорів не знаходять свого підтвердження та спростовуються відомостями, що містять в інформації про аукціони за посиланнями:

- електронний аукціон № BSE001-UA-389 від 15.02.2022 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/PS-28982/);

- електронний аукціон № BSE001-UA-413 від 15.09.2022 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/PS-74837/);

- електронний аукціон № UA-PS-2020-04-23-000071-2 від 13.05.2020 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/9752791/);

- електронний аукціон № UA-PS-2020-06-04-000047-2 від 26.06.2020 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/10305235/);

- електронний аукціон № UA-PS-2021-04-21-000083-1 від 02.05.2021 (https://smarttender.biz/auktsiony-na-prodazh-aktyviv-derzhpidpryemstv/20278216/).

Згідно з положеннями статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Оцінка доказів - це розумова, пізнавальна діяльність суду, яка полягає у дослідженні якісних і кількісних ознак зібраних доказів у конкретній справі. Закон не регулює порядок роздумів судді. Проте норми права встановлюють зовнішні умови, гарантії, які забезпечують істинність логічних висновків суддів.

Суд зобов`язаний надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх належності, допустимості, достовірності, вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 01.07.2021 у справі № 917/549/20.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. У постанові Верховного Суду від 01.06.2023 у справі №914/596/22 наголошено на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи.

Враховуючи викладене вище, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про те, що наявними у матеріалах справи доказами підтверджується невиконання ТОВ «Аукціоніст» зобов`язань з перерахунку Товариству з обмеженою відповідальністю "Смарттендер" винагороди за спірними протоколами електронних аукціонів, у зв`язку з чим у відповідача наявний борг перед позивачем у загальному розмірі 50 973,93 грн.

Стосовно заяви відповідача про застосування строку позовної давності, слід зазначити таке.

Статтею 256 Цивільного кодексу України передбачено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Строк, протягом якого особа може звернутись до суду за захистом свого порушеного права, встановлюється Цивільним кодексом України.

Згідно статті 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина 1 статті 261 Цивільного кодексу України).

Відповідач вказує, що позивачем було пропущено строк позовної давності, оскільки строк виконання зобов`язань із перерахунку винагороди за деякими аукціонами настав ще у 2020 році, в той час як позивач звернувся до суду із даним позовом лише у 2024 році.

Разом з тим, колегія судідв звертає увагу на те, що 02.04.2020 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", згідно якого Розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктом 12, яким передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Тобто строк позовної давності за вимогою про стягнення з відповідача винагороди в силу пункту 12 Розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України продовжено на строк дії карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211"Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Cov-19" на всій території України було установлено карантин з 12.03.2020 по 22.05.2020. Дію карантину, встановленого цією постановою, було продовжено.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України відмінено карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Крім того, суд зауважує, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан. Численними Указами Президента України воєнний стан продовжено, в тому числі, і по теперішній час.

Згідно пункту 19 Прикінцевий та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.

Отже, наведеним вище у сукупності, спростовуються твердження відповідача щодо пропуску позивачем строку позовної давності та наявності підстав застосування наслідків її пропуску.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позову в повному обсязі та стягнення з відповідача на користь позивача суми винагороди у розмірі 50 973, 93 грн.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розцінюватись як вимога детально відповідати на кожний аргумент апеляційної скарги (рішення ЄСПЛ у справі Трофимчук проти України, № 4241/03, від 28.10.2010 р.).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд погоджується із висновками місцевого суду як законними, обґрунтованими обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятого судового рішення наведено місцевим судом, підстав для скасування його не знаходить. Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними доказами по справі й не спростовують викладених в судовому рішенні висновків.

У даній справі сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин згідно з нормами матеріального та процесуального права.

Оцінюючи вищенаведені обставини, колегія приходить до висновку, що рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 у справі №910/2622/24 обґрунтоване, відповідає обставинам справи і чинному законодавству, а отже, підстав для його скасування не вбачається, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Аукціоніст» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 у справі №910/2622/24 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 у справі №910/2622/244 залишити без змін.

Матеріали справи № 910/2622/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, окрім випадків, передбачених ст. 287 Господарського процесуального кодексу України та у строки, встановлені ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя А.І. Тищенко

Судді І.А. Іоннікова

Ю.Б. Михальська