ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"11" березня 2025 р. м ХарківСправа № 922/745/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Юрченко В.С.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , місто Харків,

до: Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство нерухомості Рестріелт», місто Харків,

про усунення перешкод,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство нерухомості Рестріелт», про усунення створюваних Товариством з обмеженою відповідальністю «Агентство Нерухомості «РЕСТРІЕЛТ» перешкоди у користуванні земельною ділянкою по вулиці Шевченка, 6 у місті Харкові шляхом демонтування воріт з боку вулиці Шевченка у місті Харкові.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі "Шишков проти Росії" ("Shishkov v. Russia") від 20 лютого 2014 року, пункт 111). Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з приписами частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як свідчить прохальна частина позову, та з урахуванням предмета позову, позивачем сформовано одно вимогу немайного характеру, а саме: про усунення створюваних Товариством з обмеженою відповідальністю «Агентство Нерухомості «РЕСТРІЕЛТ» перешкоди у користуванні земельною ділянкою по вулиці Шевченка, 6 у місті Харкові шляхом демонтування воріт з боку вулиці Шевченка у місті Харкові

У зв`язку з викладеними позовними вимогами, позивач мав сплатити з урахуванням понижуючого коефіцієнту ставки судового збору через формування позовної заяви в системі «Електронний Суд», в розмірі 2 422,40 грн. Натомість, позивачем не виконано належним чином вимог статті 164 Господарського процесуального кодексу України, документів підтверджуючих сплату судового збору до позову не додано.

Частиною 1 статті 164 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заяв (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Проте, подана позивачем позовна заява не містить ані документів та інших доказів, що додаються до заяви в обґрунтування предмету та підстав позову (в тому числі свідоцтво № 305 від 20.03.2018 року про придбання майна з прилюдних торгів, іпотечний договір від 22.08.2018 року за № 1127 про якій йдеться мова у змісту позову), ані відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Тобто, за процесуальним законом, виключно позивач формулює та визначає склад учасників справи.

Як свідчить матеріали позовної заяви, позивач у вступній частині позовної заяви визначив свої індикаційні дані як фізичної особи, втім у змісті позову вже вказує, що він має статус фізичної особи підприємця. А відтак, є незрозумілим як саме себе індифікує в цьому позові позивач, та який є його статус як учасника цієї справи як фізичної особи, чи як фізичної особи підприємця.

Наявність точного статусу позивача в цій справі є необхідним для формування складу учасників справи та подальшого розгляду справи.

В світлі викладеного, враховуючи недолік позовної заяви, суд рахує, що подана позивачами позовна заява не відповідає імперативним вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України щодо форми та змісту заяви по суті справи (позовна заява).

Якщо подана позовна заява не відповідає приписами статті 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду (частина 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

На підставі викладеного, керуючись статтями 42, 162, 164, 172, 174, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк у п`ять дні з дня вручення цієї ухвали на усунення недоліків, шляхом надання до суду:

документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2 422,40 грн.;

документів та інших доказів в обґрунтування позову, а також відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів;

письмових пояснень з приводу статусу позивача в цій справі.

3. Попередити ОСОБА_1 , що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо він не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 11 березня 2025 року.

Суддя В.С. Юрченко