ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.03.2025м. ДніпроСправа № 904/3252/23

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Мілєвої І.В. за участю секретаря судового засідання Савенко В.А.

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", м. Київ

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз", Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, м. Київ

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України", м. Київ

про стягнення 409 852 517,52 грн

Представники:

від позивача: Степаненко М.Ю.;

від відповідача: Медяний О.Ю.;

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2: Коваль Н.Т.;

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" звернулося до господарського суду з позовною заявою до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про стягнення 409 852 517,52 грн, з яких: 339 384 179,60 грн основний борг, 57 405 644,21 грн пеня, 3 465 662,82 грн 3% річних, 9 597 030,89 грн інфляційні втрати.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов договору транспортування природного газу № від 04.02.2020.

Суд ухвалою від 26.06.2023 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначив підготовче засідання на 05.07.2023.

05.07.2023 в підготовче засідання з`явились представники позивача та відповідача, представник третьої особи не з`явився.

05.07.2023 в судовому засіданні представник позивача заявив усне клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання з використанням власних технічних засобів.

Суд ухвалою від 05.07.2023 відклав підготовче засідання на 11.08.2023. Постановив провести судове засідання у справі № 904/3252/23 з Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

11.07.2023 третя особа подала до суду пояснення.

18.07.2023 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що згідно положень п. 9.5. договору транспортування природного газу № від 04.02.2020, у разі якщо замовник є учасником балансуючої групи, зареєстрованої оператором на інформаційній платформі, плата за добовий небаланс замовника здійснюється стороною, відповідальною за добовий небаланс балансуючої групи, від свого імені та в інтересах замовника. АТ "Дніпрогаз" в грудні 2022 року було підписано два договори про договірне списання з власних поточних банківських рахунків грошових коштів, щодо погашення попередньої заборгованості та погашення поточних зобов`язань. Згідно умов п. 1.2.1 договору № БГ-3 про утворення балансуючої групи від 21.06.2022 (далі - договір про утворення балансуючої групи) учасник балансуючої групи - суб`єкт ринку природного газу, що уклав договір купівлі-продажу природного газу з ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» на умовах встановлених Положенням про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 06.03.2022 №222 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2022 № 699) (далі - Положення). У відповідності до положень п. 2.1 договору про утворення балансуючої групи, згідно з цим договором сторони утворюють балансуючу групу та визначають між собою одного замовника послуг транспортування, а саме - ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» (ЕІС - код: 56Х80В), як сторону, відповідальну за добовий небаланс групи (далі - СВБ) перед ТОВ «Оператор газотранспортної системи України», як оператором газотранспортної системи України (далі - Оператор ГТС). Тобто, з урахуванням положень п.9.5 договору транспортування та п.2.1 договору про утворення балансуючої групи, особою відповідальною за добовий небаланс та особою, яка повинна була здійснювати плату, є ТОВ "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України". Відповідно позовні вимоги ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» до АТ «Дніпрогаз» щодо стягнення грошових коштів за несплату добових небалансів, є безпідставними та необґрунтованими. Зобов`язання з оплати вартості добового небалансу у за січень 2022 року, є припиненим в силу ч. 1 ст.202 ГК України та Закону України «Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу», а тому у правовідносинах сторін відсутній предмет спору. Так, 29.08.2021 набув чинності Закон України «Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу» № 1639 (далі - Закон). Відповідно до статті 1 Закону № 1639 (в редакції змін, внесених Законом України «Про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання під час дії воєнного стану та подальшого відновлення їх функціонування» №2479-ІХ від 29.07.2022 (набрав чинності з 19.08.2022). Терміном «процедура врегулювання заборгованості (грошових зобов`язань) суб`єктів ринку природного газу» визначено заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості (грошових зобов`язань) за природний газ та послуги з його транспортування шляхом проведення взаеморозрахунків та реструктуризації заборгованості, а також списання неустойки (штрафу, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на таку заборгованість у разі її погашення. А під терміном «заборгованість» вживається в цьому Законі, зокрема, заборгованість операторів газорозподільних систем, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, та/або реструктуризована, за договорами з транспортування природного газу, укладеними з особою, що здійснює функції оператора газотранспортної системи з 1 січня 2020 року, яка виникла з 1 січня 2020 року по 28 лютого 2022 року включно. Звертає увагу суду на обставини, які вказують на врегулювання заборгованості АТ «Дніпрогаз» перед ТОВ «Оператор ГТС України» саме у спірних відносинах у відповідності до Закону №1639, а саме: боржник, є оператором газорозподільної системи; сума боргу з оплати вартості щодобового небалансу за січень 2022 року у загальному розмірі 765 667,27 грн виникла на підставі договору транспортування природного газу № від 04.02.2020; зазначена сума боргу виникла перед особою, що здійснює функції оператора газотранспортної системи з 01.01.2020; зазначена заборгованість виникла станом на розрахункову дату, що визначений Законом №1639 для виду заборгованості (з 01.01.2020 по 28.02.2022 включно); відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики ти комунальних послуг № 1410 від 10.11.2022 Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» (код ЄДРІЮУ 20262860) включено до Реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу. На виконання вимог вказаного Закону між АТ "Дніпрогаз" та ТОВ «Оператор ГТС України» підписаний акт звіряння взаєморозрахунків (грошових зобов`язань) для врегулювання заборгованості, відповідно до Закону №1639, які були додані до заяви відповідача про включення в Реєстр. Згідно зазначеного акту звіряння, відповідно до Закону №1639-ІХ, підлягає врегулюванню заборгованість (добове балансування), що виникла в період з 01.11.2021-28.02.2022 в сумі 871 216,84 грн по договору транспортування природного газу № від 04.02.2020 та не сплачена станом на розрахункову дату. При цьому, суми заборгованості згідно даного акту, включає суму заборгованості 765 667,27 грн, яка охоплює суму та період, що є предметом стягнення у даній справі. Необхідні документи для затвердження обсягів заборгованості подані АТ «Дніпрогаз» до НКРЕКП разом із заявою про включення в реєстр згідно вимог частини 2 статті 3 Закону №1639. Підписання первинних документів по господарській операції, підписання акту звіряння та включення відповідача в Реєстр, свідчить про участь сторін у врегулюванні заборгованості відповідно до вказаного Закону. Отже, заборгованість, яка входить до предмету розгляду даної справи, підлягає врегулюванню виключно на підставі Закону №1639. Для цього, державою шляхом прийняття низки спеціальних законів вже врегульовано механізм та джерела відшкодування позивачу грошових коштів, у тому числі і коштів, що є предметом розгляду даної справи. Так, з метою забезпечення вимог Закону №1639, Кабінет Міністрів України Постановою від 12.10.2022 № 1179 затвердив Порядок використання коштів, передбачених у державному бюджеті для фінансового забезпечення заходів з врегулювання заборгованості визначених Законом України Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу (далі по тексту Порядок), яким зокрема затверджений Примірний договір про організацію взаєморозрахунків. Пунктом 8 Порядку передбачено, що для проведення взаєморозрахунків їх учасники (крім одержувачів бюджетних коштів) в установленому законодавством порядку відкривають в органах Казначейства небюджетні рахунки. На виконання вищезазначених приписів Порядку, на теперішній час АТ "Дніпрогаз" включене до Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів з присвоєнням коду 060804. В листі Міністерства енергетики України № 26/1.3-23.3-18269 від 16.11.2022 «Про включення до мережі» повідомлено про те, що у зв`язку із включенням АТ «Дніпрогаз» до Реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу згідно із Законом України (рішення НКРЕКП від 10.11.2022 №1410), Міненерго планує включити АТ «Дніпрогаз» до Мережі розпорядників та одержувачів коштів державного бюджету на 2022 рік для подальшого фінансування. Також Міненерго звертає увагу на те, що після отримання рішень НКРЕКП про затвердження розрахунків/обсягів перевищення, визначених частиною другою статті 4 Закону України, Міненерго проведе всі передбачені бюджетним процесом дії. Відповідно до вимог Закону очікується проведення фінансування та повних розрахунків між учасниками ринку природного газу, що дасть можливість повністю врегулювати питання фінансових взаємовідносин між АТ «Дніпрогаз» та ТОВ «Оператор ГТС України» в цій частині. Отже, з урахуванням імперативних норм, передбачених Законом № 1639, заборгованість АТ «Дніпрогаз» перед ТОВ «Оператор ГТС України» за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020 підлягає врегулюванню, з метою погашення за рахунок видатків державного бюджету, а залишок боргу - реструктуризації згідно з визначеним Законом механізмом. Отже, підстави припинення даного зобов`язання визначені в Законі, що узгоджується з положеннями згаданих вище норм ЦК України та ГК України. За таких обставин, предмет спору у справі, щодо стягнення 765 667,27 грн, відсутній, оскільки господарське зобов`язання є таким, що припинено в силу Закону №1639 та не порушується відповідачем по відношенню до позивача. Позивачем не надано первинні документи та інші докази, які б підтвердили існування загрози цілісності ГТС та відхилення у функціонуванні ГТС від технічних параметрів звичайного рівня у спірному періоді, власну оцінку попиту на природний газ за газову добу або протягом газової доби, щодо якої здійснюється балансуюча дія у спірному періоді, інформацію про номінації, алокації в розрізі усіх замовників послуг транспортування та виміряні потоки природного газу, тиск природного газу в ГТС, тобто докази, які дії були вчинені позивачем з врегулювання небалансу (вчинення балансуючих дій), як того вимагають положення розд. ХІІІ та розд.ХІV Кодексу ГТС, що підтверджується висновками Верховного Суду, наведеними у постанові від 27.05.2020 у справі №910/5412/19. Наявна в матеріалах справи копія договору балансування, укладеного з ТОВ "ГК "Нафтогаз України", та додатки до нього, не містять інформації, яка б підтверджувала наявність у оператора ГТС необхідного обсягу природного газу для надання АТ "Дніпрогаз" послуги балансування у спірний період за спірним договором транспортування. Докази закупівлі газу саме для забезпечення балансування по спірному договору транспортування для АТ "Дніпрогаз" в матеріалах справи відсутні, що не відповідає п.2 гл.1, п.3. гл.6 розд.ХІУ Кодексу ГТС; АТ «Дніпрогаз» вважає, що загрози цілісності ГТС не було, балансуючі дії оператором ГТС не здійснювалися, оскільки потреба в них була відсутня. У зв`язку із чим відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Також, відповідач просить зменшити розмір нарахованої та заявленої до стягнення пені на 99 % від нарахованої суми, а саме до 574 056,44 грн.

25.07.2023 позивач подав до суду заяву про продовження процесуальних строків.

31.07.2023 позивач подав до суду відповідь на відзив, в якому зазначив, що до матеріалів справи позивачем надано зведені акти приймання-передачі природного газу за січень, травень, червень, жовтень, листопад, грудень 2022 року та січень 2023 року, підписані зі сторони відповідача без зауважень. Відтак, підписавши акти приймання-передачі природного газу без жодних зауважень, відповідач підтвердив обсяг отриманого з газотранспортної системи природного газу. Жодних дій щодо врегулювання розбіжностей щодо обсягу природного газу, переданого на підставі вищезазначених актів приймання-передачі, станом на сьогодні відповідачем не вживалось. Водночас, інформація про фактично розподілений обсяг природного газу споживачам, приєднаним до газорозподільної системи Дніпрогаз, подається до Інформаційної платформи безпосередньо самим відповідачем. Позивач разом із позовною заявою надав суду, зокрема: акти приймання-передачі природного газу за відповідні газові місяці, в яких зазначені фактичні обсяги природного газу, які надійшли з газотранспортної системи в газорозподільні мережі відповідача та Форми № 2 (інформація про попередні та остаточні відбори), Форма № 3 (інформація про фактичний місячний відбір) та реєстри файлів, які були завантажені відповідачем до Інформаційної платформи та в яких відповідач самостійно заначив обсяги відборів газу у спірний період. Саме на підставі цих даних, Оператором було розраховано обсяг щодобових негативних небалансів відповідача, які є різницею між обсягами природного газу поданими для транспортування на точці входу, та відібраними відповідачем з газотранспортної системи на точці виходу. Наголошує, що ТОВ «Оператор ГТС України» при здійсненні алокації подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу, зокрема АТ «Дніпрогаз», було враховано перебування відповідача у балансуючій групі та у реєстрі споживачів постачальника останньої надії ТОВ «ГК «Нафтогаз України». Остаточні алокації, на підставі яких Оператор ГТС визначає обсяг щодобових небалансів, фактично формуються на підставі даних, поданих до інформаційної платформи безпосередньо замовниками послуг транспортування (в даному випадку АТ «Дніпрогаз», ТОВ «ГК Нафтогаз України» як відповідальна особа-за добовий небаланс балансуючої групи та ТОВ «ГК «Нафтогаз України» як постачальник останньої надії). Відтак, матеріали справи містять належні та допустимі докази надання послуг транспортування природного газу та вчинення дій з врегулювання добового небалансу. Крім того позивач наголошує, що факт отримання послуг транспортування природного газу, факт здійснення врегулювання щодобових небалансів у спірний період відповідачем не оспорювався. Відповідач не звертався ні до позивача, ні до місцевого господарського суду з вимогою про врегулювання розбіжності стосовно вартості щодобових негативних небалансів за відповідні газові місяці. Зазначив, що у відзиві на позов відповідач просить у задоволенні позову відмовити, разом з цим АТ «Дніпрогаз» не наводить жодного аргументу та доказу, які б спростовували отримання та відібрання відповідачем відповідних обсягів природного газу за газові місяці січень, травень, червень, жовтень, листопад, грудень 2022 року, січень 2023 року. Більше того, відповідач взагалі не наводить жодного доводу на заперечення розміру заборгованості за врегулювання щодобових небалансів за січень та травень 2022 року, що фактично вказує на згоду відповідача із розміром заборгованості за цей період. ТОВ «Оператор ГТС України» наголошує, що в частині стосовно врегулювання негативних щодобових небалансів за січень 2022 року жодна із визначених чинним законодавством обставин, які є підставою для припинення зобов`язання, у спірних правовідносинах не настала. Звертає увагу, що положеннями Закону України «Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу» не передбачено автоматичне здійснення розрахунків з погашення заборгованості суб`єктів ринку природного газу. Навпаки, положення даного Закону передбачають певний порядок (механізм) здійснення дій щодо розрахунків з погашення заборгованості суб`єктів ринку природного газу, які проводяться за рахунок видатків державного бюджету учасниками процедури врегулювання заборгованості або реструктуризації заборгованості за природний газ та послуги з його транспортування. Таким чином, приписами зазначеного вище Закону не передбачено автоматичне припинення зобов`язання щодо суми заборгованості (основного боргу), а лише визначено певний комплекс відповідних заходів організаційного та економічного характеру, спрямованих на врегулювання заборгованості за природний газ та послуги з його транспортування, шляхом проведення взаєморозрахунків та реструктуризації заборгованості між сторонами та наявність між ними узгоджених документів, які згадають можливість в майбутньому врегулювати заборгованість у спосіб, визначений законом. Включення відповідача до Реєстру не свідчить про автоматичне здійснення погашення заборгованості та/або про те, що нараховані неустойка (штраф, пеня), інфляційні нарахування, проценти річних підлягають безумовному списанню, оскільки Законом № 1639 водночас передбачено і підстави та порядок виключення суб`єкта з Реєстру. Станом на сьогоднішній день, між позивачем та відповідачем ні договір про реструктуризацію заборгованості, ні договір про організацію взаєморозрахунків не укладено, жодних платежів в погашення заборгованості АТ «Дніпрогаз» за січень 2022 року на розрахункові рахунки Оператора не надходило, а відтак відсутні будь-які підстави стверджувати про припинення зобов`язання на підставі статті 202 ГК України. ТОВ «Оператор ГТС України» наголошує, що твердження АТ «Дніпрогаз» щодо його начебто перебування у балансуючій групі ТОВ «ГК «Нафтогаз України» у період з 01.06.2022, не відповідають дійсності. Звертає увагу, що у період з 01.01.2022 по 28.02.2022 та з 01.05.2022 по 31.12.2022 АТ «Дніпрогаз» не перебувало у балансуючій групі ТОВ «ГК «Нафтогаз України» у розумінні положень глави 7 розділу XIV Кодексу ГТС, з огляду на відсутність підтвердження (акцепту) в інформаційній платформі заявки АТ «Дніпрогаз» стороною, відповідальною за добовий небаланс групи у вказаному періоді. Також повідомляє, що у період з 01.01.2022 по 28.02.2022, з 23.06.2022 по 30.09.2022, з 02.10.2022 по 02.11.2022 АТ «Дніпрогаз», як Оператор ГРМ, перебував у реєстрі споживачів постачальника останньої надії ТОВ «ГК «Нафтогаз України». Відповідно, обсяги природного газу, використані АТ «Дніпрогаз» для покриття фактичних втрат та виробничо-технологічних витрат в газорозподільній системі за вищезазначений період, були алоковані на такого постачальника у відповідності із приписами пункту 2.3. наказу Міністерства енергетики України від 07.03.2022 №110, зі змінами внесеними від 30.04.2022 №169, якими передбачено здійснювати реєстрацію споживачів, що здійснюють виробництво теплової енергії, та операторів газорозподільної системи в Реєстрі споживачів постачальника "останньої надії» на інформаційній платформі оператора газотранспортної системи згідно з абзацом 10 пункту 2 глави 5 розділу IV Кодексу ГТС та до цих споживачів не застосовувати положення абзаців 7-9 пункту 2 глави 5 розділу IV цього Кодексу. Таким чином, у період з 01.05.2022 по 22.06.2022 обсяги природного газу, використаного АТ «Дніпрогаз» для покриття фактичних втрат та виробничо-технологічних витрат в газорозподільній системі, були алоковані на відповідача, з огляду на наявність підтвердженої номінації та/або реномінації АТ«Дніпрогаз». Також зазначає, що у період з 03.11.2022 по 31.12.2022 обсяги фактичних втрат та виробничо-технологічних витрат АТ «Дніпрогаз» були алоковані на останнього. ТОВ «ГК «Нафтогаз України» у якості постачальника останньої надії звернулось до Товариства з листом від 02.11.2022 №119/07-18588-2022, яким повідомило щодо наявності заборгованості, зокрема, у АТ «Дніпрогаз», та про наявність підстав для виключення останнього з реєстру споживачів постачальника «останньої надії» та позбавлення можливості на повторне включення до моменту погашення такої заборгованості. ТОВ «Оператор ГТС України» наголошує, що АТ «Дніпрогаз» було учасником балансуючої групи ТОВ «ГК «Нафтогаз України» виключно у період з 01.03.2022 по 30.04.2022 та з 01.01.2023 по теперішній час. При цьому, обсяги негативного небалансу АТ «Дніпрогаз» за газовий місяць січень 2023 року спричинені тільки з огляду на наявність несанкціонованого відбору природного газу споживачами, приєднаними до газорозподільної мережі АТ «Дніпрогаз». Обсяги природного газу для забезпечення збалансованості газотранспортної системи закуповуються Оператором ГТС не по одному портфоліо, а враховуючи всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування. Водночас, ні норми Кодексу ГТС, ні умови договору транспортування природного газу, укладеного між Оператором ГТС та АТ «Дніпрогаз» від 04.02.2020 № , не передбачають обов`язку для Оператора ГТС закуповувати обсяги природного газу для балансування газотранспортної системи по кожному замовнику послуг окремо, як і повідомляти кожного замовника послуг про те, яким чином та на підставі яких первинних документів Оператором ГТС було забезпечено здійснення балансуючих дій в тому чи іншому звітному періоді. Додатково ТОВ «Оператор ГТС України» наголошує, що згідно з пунктом 2 розділу XIII Кодексу ГТС Оператор вчиняє дії з врегулювання небалансу виключно з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи в разі недотримання замовниками своїх підтверджених номінацій. Тобто, наведені положення встановлюють, що Оператор здійснює врегулювання добового небалансу на постійній основі задля попередження загроз цілісності системи, а не в разі вже існування такої загрози функціонування системи. Оператор здійснює врегулювання добового небалансу газотранспортної системи постійно для підтримання звичайного рівня її функціонування та недопущення виникнення загроз цілісності системи. Відтак, оскільки Оператор, на підставі інформації, яка була надана самим відповідачем, встановив наявність негативного добового небалансу, у відповідача виник обов`язок з купівлі газу в Оператора в обсязі такого негативного небалансу. Будь-яких додаткових вимог для врегулювання добового небалансу (наявність загрози цілісності чи відхилення показників функціонування системи) Кодекс ГТС не встановлює, а тому твердження відповідача в цій частині є нерелевантними.

04.08.2023 відповідач подав до суду відмову від відповіді на поставлені питання.

11.08.2023 відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив.

11.08.2023 відповідач подав до суду клопотання про неприйняття доказів.

В підготовче засідання 11.08.2023 з`явились представники позивача та відповідача, представник третьої особи не з`явився. В своїх поясненнях від 11.07.2023 третя особа просить суд розглядати справу без її участі.

Разом із відзивом відповідач подав до суду заяву, в якій просить суд залучити Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Суд ухвалою від 11.08.2023 продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів до 25.09.2023 включно. Відклав підготовче судове засідання на 31.08.2023. Заяву Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про залучення третьої особи - задовольнив. Залучив до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України".

11.08.2023 позивач подав до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Суд ухвалою від 16.08.2023 клопотання позивача задовольнив.

25.08.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" подало до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Суд ухвалою від 28.08.2023 клопотання третьої особи-2 задовольнив.

В підготовче засідання 31.08.2023 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-2. Представник третьої особи-1 в підготовче засідання не з`явився.

Суд ухвалою від 31.08.2023 відклав підготовче засідання на 18.09.2023.

04.09.2023 позивач подав до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Ухвалою від 06.09.2023 клопотання задоволено.

13.09.2023 третя особа-2 подала до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Ухвалою від 18.09.2023 клопотання задоволено.

В підготовче засідання 18.09.2023 з`явились представники відповідача та третьої особи-2.

Представники позивача та третьої особи-1 в підготовче засідання не з`явився

18.09.2023 третя особа-2 подала до суду письмові пояснення.

18.09.2023 відповідач подав клопотання про зупинення провадження у справі та про призначення судової економічної експертизи.

Ухвалою від 18.09.2023 відкладено підготовче засідання на 25.09.2023.

18.09.2023 третя особа-2 подала до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Ухвалою від 20.09.2023 клопотання задоволено.

21.09.2023 позивач подав до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Ухвалою від 21.09.2023 клопотання позивача задоволено.

22.09.2023 позивач подав до суду заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі.

В підготовче засідання 25.09.2023 з`явились представники позивача та відповідача та третьої особи-2, представник третьої особи-1 не з`явився.

Суд ухвалою від 25.09.2023 відклав підготовче засідання на 29.09.2023.

25.09.2023 третя особа-2 подала до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Ухвалою від 27.09.2023 клопотання задоволено.

26.09.2023 позивач подав до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Ухвалою від 27.09.2023 клопотання задоволено.

28.09.2023 позивач подав до суду заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі.

В підготовче засідання 29.09.2023 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-2, представник третьої особи-1 не з`явився.

Суд ухвалою від 29.09.2023 клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про зупинення провадження у справі - задовольнив. Зупинив провадження у справі № 904/3252/23 (за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Дніпрогаз) до закінчення перегляду об`єднаною палатою Верховного Суду справи № 918/686/21. Клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про зупинення провадження у справі - задовольнив. Зупинив провадження у справі № 904/3252/23 (за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України до Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Дніпрогаз) до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 910/14805/23.

24.12.2024 позивач подав до суду клопотання про поновлення провадження по справі, в якій зазначив, що перегляд об`єднаною палатою Верховного Суду справи № 918/686/21 закінчено, а також судове рішення у справі № 910/14805/23 набрало законної сили. У зв`язку з чим просить суд поновити провадження у справі № 904/3252/23.

Суд ухвалою від 07.01.2025 поновив провадження у справі № 904/3252/23 та призначив підготовче засідання на 13.01.25

08.01.2025 позивач та третя особа-2 подали до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Суд ухвалою від 09.01.2025 клопотання позивача та третьої особи-2 задовольнив.

10.01.2025 позивач подав до суду пояснення.

13.01.2025 відповідач подав до суду клопотання про витребування доказів.

В підготовче засідання 13.01.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-2, представник третьої особи-1 не з`явився.

В судовому засіданні представник позивача просив надати час для подання письмових заперечень на клопотання про витребування доказів.

Суд ухвалою від 13.01.2025 відклав підготовче засідання на 20.01.2025. Постановив провести судове засідання у справі № 904/3252/23 з Товариством з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

17.01.2025 позивач подав до суду заперечення проти клопотання АТ «Дніпрогаз» про витребування доказів.

20.01.2025 відповідач подав до суду додаткові пояснення.

20.01.2025 третя особа-2 подала до суду заперечення.

В підготовче засідання 20.01.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-2, представник третьої особи-1 не з`явився. 20.01.2025 представники позивача та третьої особи-2 заявили усні клопотання, в яких просять суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Суд ухвалою від 20.01.2025 у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про витребування доказів відмовив; закрив підготовче провадження та призначив справу для судового розгляду по суті у судове засідання на 05.02.2025; ухвалив провести судове засідання у справі № 904/3252/23 з Товариством з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

В судове засідання 05.02.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-2, представник третьої особи-1 не з`явився.

04.02.2025 відповідач подав до суду клопотання про повернення до розгляду справи в підготовче провадження.

Суд ухвалою від 05.02.2025 клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про повернення до розгляду справи в підготовчому провадженні - задовольнив. Постановив повернутись на стадію підготовчого провадження у справі № 904/3252/23. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про призначення експертизи - відмовив. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про неприйняття доказів відмовив. 05.02.2025 представники позивача та третьої особи-2 заявили усні клопотання, в яких просять суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Суд ухвалою від 05.02.2025 у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про призначення колегіального розгляду справи відмовив; закрив підготовче провадження та призначив справу для судового розгляду по суті у судове засідання на 12.02.2025; ухвалив провести судове засідання у справі № 904/3252/23 з Товариством з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

В судове засідання 12.02.2025 з`явились представники позивача та третьої особи-2, представники відповідача та третьої особи-1 не з`явились. 11.02.2025 відповідач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи. 12.02.2025 представники позивача та третьої особи-2 заявили усні клопотання, в яких просять суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Суд ухвалою від 12.02.2025 відклав розгляд справи по суті на 21.02.2025 з проведенням судового засідання з Товариством з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У судове засідання 21.02.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-2, представник третьої особи-1 не з`явився. 21.02.2025 представники позивача та третьої особи-2 заявили усні клопотання, в яких просять суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Суд ухвалою від 21.02.2025 відклав розгляд справи по суті на 06.03.2025 з проведенням судовогое засідання з Товариством з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У судове засідання 06.03.2025 з`явились представники позивача, відповідача та третьої особи-2, представник третьої особи-1 не з`явився.

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

04.02.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (оператор) та Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (замовник) було укладено договір транспортування природного газу № (далі - договір).

За цим договором оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені у цьому договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні (п. 2.1. договору).

Послуги надаються на умовах, визначених у Кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуги є доступ замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на веб-сайті оператора. Підписанням цього договору замовник підтверджує, що він ознайомлений із Правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на веб-сайті оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання (п. 2.2. договору).

Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності Оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу (п. 2.4. договору).

Взаємовідносини між Замовником та Оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи (копія повідомлення додається) за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом (п. 2.8. договору).

Замовник зобов`язаний, серед іншого: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг; надати оператору фінансове забезпечення в порядку, встановленому у Кодексі та цьому Договорі; дотримуватися обмежень, встановлених цим договором та Кодексом; вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування; не перевищувати замовлені потужності, визначені в цьому договорі; здійснити своєчасну та повну оплату додаткової плати оператору у разі перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) користування потужністю з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у газотранспортну систему, у порядку, визначеному цим Договором та Кодексом; реєструвати в Реєстрі споживачів постачальника на інформаційній платформі Оператора споживачів, стосовно яких він є діючим постачальником; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природного газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим договором; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів замовника протягом звітного газового місяця (п. 4.1. договору).

Порядок комерційного обліку природного газу (у тому числі приладового) та перевірки комерційних вузлів обліку, а також порядок приймання-передачі природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи та визначення і перевірки параметрів якості в цих точках здійснюються сторонами відповідно до вимог Кодексу та з урахуванням цього договору (п. 5.1. договору).

Оператор розміщує інформацію про чинні тарифи та базову ціну газу на своєму веб-сайті (п. 7.2. договору).

Тарифи, передбачені пунктом 7.1 договору, є обов`язковими для сторін з дати набрання чинності постановою Регулятора щодо їх встановлення. Визначена на їх основі вартість послуг застосовується сторонами при розрахунках за послуги згідно з умовами цього договору (п. 7.3. договору).

Послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг балансування, оформлюються оператором і замовником актами наданих послуг (п. 11.1. договору).

Врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби) (п. 11.4. договору).

Оператор і замовник зобов`язуються здійснювати звірку розрахунків щокварталу до двадцять п`ятого числа місяця, наступного за кварталом. Звірка розрахунків оформлюється сторонами актом звірки (п. 11.5. договору).

У разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу (п. 13.5. договору).

Цей договір набирає чинності з дня його укладення, поширює свою дію на відносини, що склались між сторонами з 01.01.2020 та діє до 31.12.2020. Цей договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії цього договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (п. 17.1. договору).

Усі зміни та доповнення до цього договору оформлюються письмово та підписуються уповноваженими особами сторін (п. 17.2. договору).

02.09.2020 сторони підписали додаткову угоду № 1 до договору (т. 1 а.с. 84-90), в якій, серед іншого, вирішили викласти п. 11.1. договору в новій редакції: « 11.1. Послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг з врегулювання добового небалансу, оформлюються оператором і замовником актами наданих послуг.».

02.09.2020 сторони уклали додаткову угоду № 2 до договору (т. 1 а.с. 91), в якій, серед іншого, вирішили викласти п. 2.8. договору в новій редакції: « 2.8. Взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу Оператора та аукціонні платформи (у частині розподілу потужності на міждержавних з`єднаннях) відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього Договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим Замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи та/або до аукціонної платформи Замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою та/або аукціонною платформою, визначеного Кодексом.».

Позивач зазначає, що за результатами співставлення остаточної інформації про подачі/відбори відповідачем газу до/з газотранспортної системи у січні, травні, червні, жовтні, листопаді, грудні 2022 року та січні 2023 року оператор встановив у відповідача наявність негативних щодобових небалансів, які підлягають врегулюванню.

Відповідно до п. 11.4. договору врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Так, оператором було оформлено акти врегулювання щодобових небалансів на загальну суму 339 453 041,66 грн з ПДВ, а саме:

- № 01-2022- від 31.01.2022 за газовий місяць січень 2022 року на суму 765 667,27 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 131);

- № 05-2022- від 31.05.2022 за газовий місяць травень 2022 року на суму 68 862,06 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 132);

- № 06-2022- від 30.06.2022 за газовий місяць червень 2022 року на суму 37 967,15 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 133);

- № 10-2022- від 31.10.2022 за газовий місяць жовтень 2022 року на суму 1 276 219,48 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 134);

- № 11-2022- від 30.11.2022 за газовий місяць листопад 2022 року на суму 144 334 454,92 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 135);

- № 12-2022- від 31.12.2022 за газовий місяць грудень 2022 року на суму 192 955 651,25 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 136);

- № 01-2023- від 31.01.2023 за газовий місяць січень 2023 року на суму 14 219,53 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 137).

Відповідно до п. 9.1. договору сторони дійшли згоди, що у разі виникнення у замовника добового небалансу оператор здійснює купівлю/продаж природного газу замовника в обсягах добового небалансу.

У разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу (п. 9.2. договору).

У випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс (пункт 2 глави 6 Розділу XIV Кодексу ГТС).

Плата за добовий небаланс має відображати витрати та враховувати вартість вчинення балансуючих дій оператором газотранспортної системи, а також коригування, визначене відповідно до вимог цієї глави (пункт 4 глави 6 Розділу XIV Кодексу ГТС).

Якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового иебалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс (пункт 6 глави 6 Розділу XIV Кодексу ГТС).

Для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8-11 цієї глави (пункт 7 глави 6 Розділу XIV Кодексу ГТС).

Для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується визначається як маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі) (пункт 8 глави 6 Розділу XIV Кодексу ГТС).

Маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання природного газу розраховуються для кожної газової доби таким чином: маржинальна ціна придбання є найбільшим з таких значень: найвища ціна придбання будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D); середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), збільшена на величину коригування (пункт 9 глави 6 Розділу XIV Кодексу ГТС).

У випадку непогодження Регулятором відповідно до пункту 10 цієї глави торгової платформи маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування (пункт 11 глави 6 Розділу XIV Кодексу ГТС).

Позивач зазначає, що небаланс замовників послуг транспортування визначається Оператором відповідно до алокації, тобто шляхом співставлення обсягів природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи по кожному конкретному замовнику. Тобто, при підрахунку небалансу за газовий місяць беруться до уваги усі обсяги природного газу? подані pамовником до газотранспортної системи, та усі обсяги природного газу, які він відібрав з газотранспортної системи. У разі якщо обсяги відборів перевищують обсяги подач, вважається, що у замовника існує негативний небаланс. АТ «Дніпрогаз» є оператором газорозподільної системи та відповідно до діючої ліцензії здійснює функції по розподілу природного газу, тобто здійснює «переміщення» природного газу від постачальника до кінцевого споживача. При цьому, оператори газорозподільних систем використовують природний газ для своїх виробничо-технологічних витрат та власних потреб. У такому разі оператор газорозподільної системи зобов`язаний придбати необхідний йому обсяг природного газу у постачальника, після чого подати його у газотранспортну систему для того, щоб здійснити ного подальший правомірний відбір. Оператор газорозподільної системи може правомірно відбирати з газотранспортної системи лише той газ, який був ним придбаний та поданий у газотранспортну систему. В іншому випадку відбір природного газу з газотранспортної системи вважається безпідставним відбором та створює негативний небаланс. Обсяг небалансу визначається оператором на підставі інформації, яка подасться самими замовниками послуг транспортування (операторами газорозподільних систем) до інформаційної платформи. За результатами аналізу даних, завантажених до інформаційної платформи самим АТ «Дніпрогаз» у вищенаведених формах та даних вузлів обліку природного газу, Оператор визначив обсяги небалансу відповідача.

Також позивач вказав, що на виконання постанови НКРЕКП від 07.07.2016 № 1234 «Про затвердження форм звітності НКРЕКП щодо здійснення моніторингу на ринку природного газу та інструкцій щодо їх заповнення» Операторами газорозподільних систем щомісячно надається Регулятору форма звітності № 8в-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) «Звіт про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків».

На запит ТОВ «Оператор ГТС України» НКРЕКП листом від 26.05.2023 № 5616/16.2.1/7-23 (т. 1 а.с. 225) було надано ТОВ «Оператору ГТС України» звіти АТ «Дніпрогаз» про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків» (далі - звіти Форма 8в), в тому числі за січень, травень, червень, жовтень, листопад, грудень 2022 року та січень 2023 року (т. 1 а.с. 226-246).

Позивач наголошує, що зі звітів Форми 8в, які було самостійно підписано уповноваженими посадовими особами відповідача та подано до НКРЕКП, чітко вбачається, що АТ «Дніпрогаз» у повному обсязі визнає наявність у нього негативних щодобових небалансів за січень, травень, червень, жовтень, листопад, грудень 2022 року та січень 2023 року.

У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, Оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за щодобовий небаланс (п. 9.3 договору).

Позивач зазначає, що на виконання умов договору оператор через інформаційну платформу направив відповідачу рахунки на оплату щодобових небалансів:

- № 01-2022- від 31.01.2022 на суму 765 667,27 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 138);

- № 05-2022- від 31.05.2022 на суму 68 862,06 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 139);

- № 06-2022- від 30.06.2022 на суму 37 967,15 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 140);

- № 10-2022- від 31.10.2022 на суму 1 276 219,48 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 141);

- № 11-2022- від 30.11.2022 на суму 144 334 454,92 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 142);

- № 12-2022- від 31.12.2022 на суму 192 955 651,25 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 143);

- № 01-2023- від 31.01.2023 на суму 14 219,53 грн з ПДВ (т. 1 а.с. 144).

Однак, як зазначає позивач, відповідач в порушення умов договору оплату за щодобові негативні небаланси своєчасно та в повному обсязі не здійснив, 21.04.2023 лише частково сплатив заборгованість за травень 2022 року у розмірі 68 862,06 грн. У зв`язку із чим у нього виникла заборгованість перед позивачем у розмірі 339 384 179,60 грн, що і стало причиною звернення до суду.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст. 626 Цивільного кодексу України).

Договори транспортування природного газу за своєю правовою природою є договорами про надання послуг, виходячи зі спеціального регулювання, встановленого законодавством про ринок природного газу.

За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (ч.1 ст. 901 Цивільного кодексу України).

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 903 Цивільного кодексу України).

Суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору (ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України).

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч. 1 ст. 526 Цивільного кодексу України).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України).

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ч. 1 ст. 599 Цивільного кодексу України).

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 Цивільного кодексу України).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Доказів сплати 339 384 179,60 грн відповідач не надав.

Відповідач позов заперечує з викладених у відзиві підстав.

Суд бере до уваги висновки, зроблені Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, викладені у постанові від 03.11.2023 у справі № 918/686/21 (п.244-256) :«Пунктом 16 гл.6 розд.XIV Кодексу ГТС передбачено, що на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу оператор ГТС здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць. У точках виходу до ГРМ з метою проведення остаточної алокації щодобових відборів/споживання, що не вимірюються щодобово, оператор ГРМ до 08 числа газового місяця (М+1) надає оператору ГТС інформацію про фактичний місячний відбір/споживання природного газу окремо по кожному споживачу, відбір/споживання якого не вимірюється щодобово. У випадку якщо комерційний вузол обліку обладнаний обчислювачем (коректором) з можливістю встановити за результатами місяця фактичне щодобове споживання природного газу, така інформація додатково надається в розрізі газових днів газового місяця (М) (п.2 гл.7 розд.ХІІ Кодексу ГТС). Остаточна алокація відборів/споживання, що вимірюються щодобово, дорівнює обсягам попередніх добових алокацій, крім випадків зміни режимів нарахування споживачу обсягів у порядку, встановленому Кодексом ГРМ. При зміні режимів нарахування споживачу обсягів за період такої зміни коригування добових обсягів споживання здійснюється відповідно до п.6 цієї глави (п.4 гл.7 розд.ХІІ Кодексу ГТС). Глави 5, 6 розд.ХІІ Кодексу ГТС унормовують порядок визначення попередніх щодобових алокацій подач та відборів природного газу з ГТС, зокрема: (1) у точках входу з газосховищ оператор ГТС визначає алокацію обсягів згідно з даними підтверджених номінацій/реномінацій; обсяги, визначені в алокації, дорівнюють обсягам, визначеним у підтверджених номінаціях/реномінаціях (п.2 гл.5 розд.ХІІ Кодексу ГТС); (2) у точках виходу до газосховищ оператор ГТС визначає алокацію обсягів згідно з даними підтверджених номінацій/реномінацій; обсяги, визначені в алокації, дорівнюють обсягам, визначеним у підтверджених номінаціях/реномінаціях (п.2 гл.6 розд.ХІІ Кодексу ГТС). Як зазначалося, номінації/реномінації подаються замовником послуг транспортування Оператору ГТС через інформаційну платформу в порядку, визначеному розд.ХІ Кодексу ГТС.

Тобто остаточні алокації, на підставі яких оператор ГТС визначає обсяг щодобових небалансів, фактично формуються на підставі даних, поданих замовником послуг транспортування до інформаційної платформи. При цьому п.6 гл.7 розд.ХІІ Кодексу ГТС передбачає можливість коригування замовником відповідної інформації на інформаційній платформі. Аналогічний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 29.06.2022 у справі №906/184/21».

Відповідно до п.11.4 Договору врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Оператор і замовник зобов`язуються здійснювати звірку розрахунків щокварталу до двадцять п`ятого числа місяця, наступного за кварталом. Звірка розрахунків оформлюється сторонами актом звірки (п.11.5 Договору).

З урахуванням наведи умов договору, враховуючи висновки, зроблені Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у справі № 918/686/21, складені оператором ГТС односторонні акти є належними доказами на підтвердження визначення обсягу та відповідно вартості послуг балансування газу.

Таким чином, на підставі відомостей, що містяться в інформаційній платформі та які вносилися до неї оператором ГРМ, а також складених оператором ГТС односторонніх актів і здійснених сторонами актів звірки розрахунків, встановлюється обсяг небалансів.

Також господарським судом взято до уваги висновки Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, викладені у постанові від 03.11.2023 у справі № 918/686/21 (п.270-283): «Умовою для виникнення у замовника послуг транспортування обов`язку з оплати оператору ГТС вартості добового небалансу є наявність у нього негативного небалансу (тобто якщо має місце перевищення обсягів відібраного замовником природного газу з ГТС над обсягами переданого природного газу).

Отже, достатньою підставою оплати послуг комерційного балансування за законом та договором є існування негативного небалансу за газову добу, який доводиться алокаціями (звітами), складеними оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником.

Оплата послуг балансування має бути здійснена замовником у разі надсилання оператором ГТС такому замовнику акта, рахунку на оплату, звіту по точках входу/виходу замовника послуг транспортування.

Договір та Кодекс ГТС не передбачають надання оператором будь-яких інших підтверджень факту здійснення ним балансування (в тому числі відповідно до пп.1 п.3 розд.ХІІІ Кодексу ГТС) для того, щоб послуги балансування вважались наданими, а у оператора ГТС виникло право на отримання від замовника оплати.

Враховуючи викладене, Верховний Суд зазначає, що у такій категорії справ, незалежно від того, здійснюється місячне чи добове балансування, а також яка саме редакція Кодексу ГТС застосовується до спірних відносин, позивач (оператор ГТС) не повинен доводити існування загрози цілісності ГТС, наявності в нього ресурсу природного газу саме для врегулювання небалансів відповідача, факт понесення реальних витрат на врегулювання небалансів саме відповідача, зокрема й факт купівлі-продажу оператором ГТС короткострокових стандартизованих продуктів.

Верховний Суд також зазначає, що згідно з п.2 розд.XIII Кодексу ГТС оператор ГТС вчиняє дії з врегулювання небалансу з метою підтримання звичайного рівня функціонування ГТС в разі недотримання замовниками своїх підтверджених номінацій.

У розд.XIII Кодексу ГТС, який регулює заходи фізичного балансування, передбачено, що якщо існує загроза цілісності ГТС, оператор ГТС вживає таких заходів: 1) купівлю-продаж природного газу за короткостроковими договорами в точці, в якій відбувається передача природного газу, а в разі відсутності такої можливості - за конкурсною процедурою та за ринковими цінами; 2) регулювання обсягу надходження газу в ГТС (точки входу та/або виходу) у випадках, передбачених Національним планом дій та цим Кодексом; 3) регулювання обсягу природного газу, який знаходиться в ГТС.

Цілісність ГТС - стан ГТС, за якого тиск і фізико-хімічні показники природного газу залишаються в межах між мінімальним та максимальним рівнями, визначеними оператором ГТС, що технічно гарантують транспортування природного газу (п.47 ч.1 ст.1 Закону "Про ринок природного газу").

Втім, встановлення факту вчинення оператором ГТС заходів з фізичного балансування не входить у предмет доказування у цій справі.

Між оператором ГТС та оператором ГРМ виникають відносини комерційного балансування, які врегульовані не розд.XIII, а розд.XIV Кодексу.

Тому оператор ГТС не повинен додатково підтверджувати вчинення ним фізичного балансування (зокрема, договорами закупівлі природного газу, актами зберігання газу у газосховищах тощо).

Відтак Об`єднана палата вважає за необхідне уточнити висновки щодо застосування п.3 розд.ХІІІ, п.3 гл.3 розд.ХІV Кодексу ГТС, викладені у постановах від 02.12.2021 у справі №922/3363/20, від 14.12.2021 у справі №923/909/19, від 19.03.2021 у справі №922/3987/19, від 04.08.2021 у справі №903/973/19, від 18.02.2022 у справі №918/450/20, вказавши про те, що оператор ГТС не має доводити фактичне надання ним послуг шляхом надання доказів існування загрози цілісності ГТС, наявності в оператора ресурсу природного газу саме для врегулювання небалансів відповідача, докази понесення оператором ГТС реальних витрат на врегулювання небалансів саме відповідача, зокрема й факти купівлі-продажу оператором ГТС короткострокових стандартизованих продуктів».

Отже, помилковими є доводи відповідача про необхідність надання позивачем доказів вчинення ним дій, спрямованих на врегулювання небалансу, та відхилення у функціонуванні ГТС.

Посилання відповідача на не застосування позивачем Закону № 1639 суд не приймає, оскільки згідно зі ст. 1 Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу" взаєморозрахунки - розрахунки з погашення заборгованості (грошових зобов`язань) суб`єктів ринку природного газу, які проводяться за рахунок видатків державного бюджету учасниками процедури врегулювання заборгованості.

Взаєморозрахунки проводяться у порядку та на умовах, затверджених Кабінетом Міністрів України, у межах видатків спеціального фонду державного бюджету за цільовим призначенням та в обсягах, передбачених Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", із застосуванням рахунків, відкритих у Державному казначействі України, згідно з договором про організацію взаєморозрахунків, який укладається між учасниками розрахунків на підставі документа, що підтверджує наявність в обліку учасників розрахунків кредиторської та/або дебіторської заборгованості на дату підписання такого договору, та в обсязі, що не перевищує підтверджену учасниками заборгованість (ч. 3 ст. 4 вказаного Закону).

До матеріалів справи не надано доказів, що станом на день звернення з позовом та/чи прийняття рішення сторонами укладено договір про реструктуризацію заборгованості, або договір про організацію взаєморозрахунків. Доказів направлення платежів на погашення заборгованості відповідача за спірні періоди на розрахункові рахунки позивача до справи не додано.

Посилання відповідача на лист Міністерства енергетики України № 26/1.3-23.3-18269 від 16.11.2022 не є доказом врегулювання заборгованості, оскільки в наведеному листі зазначено, що Міністерство енергетики України планує включити відповідача до мережі розпорядників та одержувачів коштів державного бюджету 2022 року, однак доказів такого включення до матеріалів справи не надано.

Законом № 1639-ІХ не передбачено припинення зобов`язання щодо суми основного боргу за поставлений газ, а лише визначено певну процедуру (заходи), яка надає можливість в майбутньому врегулювати заборгованість у спосіб, визначений законом. Тобто в даному випадку повинна бути вчинена юридично значима дія щодо фактичного погашення суми основного боргу за поставлений природний газ, зокрема, укладено договір про організацію взаєморозрахунків між учасниками спору та/або договір про реструктуризацію заборгованості з оплати природного газу та послуги з його транспортування тощо.

Відповідно до ст. 1 Закону № 1639 у цьому Законі терміни вживаються в такому значенні: заборгованість (грошові зобов`язання) суб`єктів ринку природного газу, що підлягає (підлягають) врегулюванню відповідно до цього Закону, а саме: заборгованість операторів газорозподільних систем, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, та/або реструктуризована, за договорами з транспортування природного газу, укладеними з особою, що здійснює функції оператора газотранспортної системи з 1 січня 2020 року, яка виникла з 1 січня 2020 року по 28 лютого 2022 року включно.

Враховуючи вищенаведене та обставини справи, суд не вбачає відсутність у позивача права у позовному порядку захищати свої порушені права.

З наведеного вбачається, що даним законом не забороняється учасникам процедури врегулювати заборгованість, зокрема, яка стягнута в судовому порядку. Можливість списання заборгованості не свідчить про її неправомірність, як підставу для відмови в позовних вимогах, а лише створює юридичні підстави для вчинення тих чи інших дій учасниками процедури у майбутньому та в позасудовому порядку. Таким чином, у даному випадку відсутній причинно-наслідковий зв`язок між можливістю списання заборгованості та відмовою у позовних вимогах на цій підставі.

Також господарський суд вважає за доцільне зазначити, що в провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа № 910/14805/23 за позовом АТ «Дніпрогаз» до Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз України" про визнання позивача включеним до балансуючої групи з червня 2022 року, згідно з договором про утворення балансуючої групи від 21.06.2022 № БГЗ та про визнання умов договору № 101/ПГ3755-ОГРМ купівлі продажу природного газу такими, що поширюють свою дію на відносини, що фактично склалися між сторонами до його укладення, а саме з 01.06.2022.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 13.05.2024 у справі № 910/14805/23, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.12.2024 у справі № 910/14805/23, відмовлено повністю у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз».

Заперечення відповідача спростовуються матеріалами справи або не впливають та не спростовують вищенаведеної правової оцінки матеріалів, обставин справи згідно з вимогами закону, тому відхиляються господарським судом.

Господарський суд зазначає, що враховуючи положення ч.1 ст.9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до пункту 58 рішення Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, пункт 29).

У рішенні Суду у справі "Трофимчук проти України" від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини також зазначено, що вимога щодо обґрунтованості рішень не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

Тому суд вважає за необхідне відзначити, що інші доводи та міркування учасників справи судом розглянуті, але до уваги та врахування при вирішенні даної справи не приймаються, оскільки на результат вирішення спору не впливають.

Таким чином, позовні вимоги щодо стягнення основного боргу у розмірі 339 384 179,60 грн є правомірними та підлягають задоволенню.

Позивач нарахував та просить стягнути з відповідача пеню у розмірі 57 405 644,21 грн за загальний період з 22.02.2022 по 10.05.2023.

Відповідно до п. 13.5. договору у разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 548 Цивільного кодексу України).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема - сплата неустойки (п.3 ч.1 ст. 611 Цивільного кодексу України).

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст.549 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст.230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

У разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг). Штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором (ч.ч.4, 6 ст. 231 Господарського кодексу України).

Згідно зі ст. ст. 1, 3 Закону України Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань, платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (ч.6 ст.232 Господарського Кодексу України).

Господарським судом здійснено перевірку розрахунку пені позивача та встановлено, що він виконаний правильно.

Відповідач у своєму відзиві просить суд зменшити розмір нарахованої та заявленої до стягнення пені на 99 % від нарахованої суми, а саме до 574 056,44 грн.

Своє клопотання відповідач обґрунтовує наступним. В заявлений період до стягнення грошових коштів наявні факти непереборної сили (форс-мажорні обставини). Починаючи з 24.02.2022 в регіоні мають місце масштабні руйнування газопроводів, що призводить до суттєвих економічних (фінансових) втрат товариства на ремонт газорозподільних мереж, оскільки всі відновлювальні роботи, використання трудових ресурсів, застосування автотранспорту, спеціальних машин і механізмів забезпечуються за власний кошт боржника, а для цього він потребує збереження матеріально-технічної бази. Одночасно, АТ «Дніпрогаз» додає усіх зусиль для своєчасної виплати заробітної плати працівникам, гарантійних та компенсаційних виплат; виплати соціальних платежів та податкових зобов`язань та в такий спосіб підтримує економіку країни. Надзвичайні події в державі; виконання за власний рахунок завдань, як підприємства енергозабезпечення; виконання обов`язків перед збройними силами України, у тому числі надання частини складу рухомого майна на потреби ЗСУ та інші обставини змусили відповідача направляти грошові кошти в першу чергу для підтримання технологічного виробничого процесу. Так, надзвичайні події в державі вплинули на фінансовий стан АТ «Дніпрогаз». Згідно Звіту про фінансові результати за 2022 рік чистий фінансовий результат АТ «Дніпрогаз» (стрічка 2355) складає збиток у розмірі 671 577 тис.грн. Цей показник за аналогічний період попереднього року складав 124 131 тис.грн. Згідно Балансу (форма №1) станом на 31.12.2022 дебіторська заборгованість за продукцію, товари, роботи, послуги складає 122 658 тис.грн. (на початок звітного періоду така заборгованість складала 25 639 тис.грн.). Єдиним джерелом надходження коштів на рахунки Товариства є оплата споживачами комунальних послуг, яка на сьогодні є надзвичайно низькою. Під час війни у АТ «Дншрогаз» відсутні механізми впливу на платіжну дисципліну зазначеної категорії споживачів, оскільки за рахунок комунальних підприємств, у тому числі за рахунок АТ «Дніпрогаз», уряд надав цим споживачам гарантію державного захисту та фінансової стабільності. За таких обставин, дебіторська заборгованість підприємства постійно зростає, а прибуток підприємства зменшується. АТ «Дніпрогаз» не є відповідальною особою перед позивачем за сплату обсягів добових небалансів, відповідно і не є відповідальною особою за утворення та накопичення грошових зобов`язань, АТ «Дніпрогаз» зі своєї сторони вчинило всіх залежних від неї дій щодо врегулювання ситуації, яка є підставою даного позову. А враховуючи цей факт у сукупності з належністю АТ «Дніпрогаз» до критичної інфраструктури, необхідністю безперебійного функціонування газорозподільної системи в умовах воєнного стану, відновлення за власний рахунок виробничих потужностей підприємства після руйнувань, дефіцит коштів внаслідок зменшенням прибутку підприємства у зв`язку законодавчими обмеженнями на стягнення заборгованості із споживачів за спожиті послуги, - є всі підстави вважати, що внаслідок дій позивача відповідач зазнав більше негативних наслідків та збитків, ніж позивач. Також зазначив, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2022 у справі № 757/11188/22-к було накладено арешт на корпоративні права підконтрольних Дмитру Фірташу підприємств (зокрема і АТ «Дніпрогаз»). З метою недопущення втрати контролю над об`єктом газопостачання, підпорядкованим АТ «Дніпрогаз», та запобігання ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері, розпорядженнями КМУ № 429-р від 28.05.2022 та № 552-р від 01.07.2022 (далі -Розпорядження), відповідно до статті 211 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» було прийнято рішення щодо передачі в управління АТ «ДАТ «Чормоморнафтогаз» корпоративних прав, на які попередньо було накладено арешт в кримінальному провадженні. В подальшому АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», як управитель корпоративних прав АТ «Дніпрогаз», змінив склад наглядової ради товариства (з метою усунення подальшого опосередкованого впливу Дмитра Фірташа). Отже, з 16.01.2023 АТ «Дніпрогаз» (через управителя - АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз») повністю контролюється та управляється державою.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 233 Господарського кодексу України передбачено, що суд має право зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Відповідно ч. 3 ст. 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Вирішуючи, в тому числі й з власної ініціативи, питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо (п. 3.17.4. Постанови пленуму Вищого господарського суду України № 18 від 26.12.2011 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції»).

Правовий аналіз зазначених статей свідчить, що вони не є імперативними та застосовуються за визначених умов на розсуд суду. При вирішенні питання про можливість зменшення неустойки, суд бере до уваги майновий стан сторін і оцінює співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, із розміром збитків, враховує інтереси обох сторін.

З огляду на наведені приписи чинного законодавства, з урахуванням встановлених обставин справи, майнового стану сторін та стану розрахунків суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача щодо зменшення пені на 99%.

Також позивач нарахував та просить стягнути з відповідача 3 % річних за загальний період з 22.02.2022 по 10.05.2023 у розмірі 3 465 662,82 грн та інфляційні втрати за загальний період з березня 2022 по квітень 2023 року у розмірі 9 597 030,89 грн.

Відповідно до ч.2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплату боргу з урахуванням процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Господарським судом здійснено перевірку розрахунку 3% річних та інфляційних втрат та встановлено, що він виконаний правильно.

З огляду на викладене, зважаючи на те, що має місце прострочення виконання зобов`язання є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача 409 852 517,52 грн, з яких: 339 384 179,60 грн основний борг, 57 405 644,21 грн пеня, 3 465 662,82 грн 3% річних, 9 597 030,89 грн інфляційні втрати.

Згідно зі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в розмірі 939 400,00 грн.

Керуючись ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (49101, м. Дніпро, вул. О. Кониського, 5, ідентифікаційний код 20262860) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (03065, м. Київ, пр. Любомира Гузара, 44, ідентифікаційний код 42795490) 410 791 917,52 грн, а саме: 409 852 517,52 грн, з яких: 339 384 179,60 грн основний борг, 57 405 644,21 грн пеня, 3 465 662,82 грн 3% річних, 9 597 030,89 грн інфляційні втрати, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 939 400,00 грн, про що видати наказ.

Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 12.03.2025

Суддя І.В. Мілєва