УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

06.03.2025Справа № 910/2354/25

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши матеріали

позовної заяви Київської міської ради (м. Київ, 01044, вул. Хрещатик, 36)

до Приватного акціонерного товариства "ТОРГОВИЙ ДІМ "БУДПОСТАЧ" (03150, місто Київ, вул.Ділова, будинок 6)

про стягнення 1 107 778,48 грн.

ВСТАНОВИВ:

Київська міська рада (далі-позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства "ТОРГОВИЙ ДІМ "БУДПОСТАЧ" (далі-відповідач) про стягнення 1 107 778,48 грн, з яких 1 074 389,03 грн - основний платіж, штрафна (фінансова) санкція - 340,00 грн, 33 049,45 грн - пеня.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, приписами частини 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Як вбачається із позовної заяви, позивачем було заявлено до стягнення основну суму боргу та на суму боргу нараховано штрафну (фінансову) санкцію, пеню.

Разом з тим позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку суми заборгованості з орендної плати за користування земельної ділянкою, що складає 1 107 778,48 грн за вищевказаним договором, із зазначенням порядку та періодів її нарахування.

Суд акцентує увагу на тому, що саме позивач в силу положень ст. 74, 80 ГПК України зобов`язаний надати суду розрахунок заявленої до стягнення суми заборгованості, та саме позивач повинен довести, що така заборгованість виникла у вказаній ним сумі та у вказаний період.

Також за змістом ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, у порушення зазначеної норми, позивачем не надано доказів на підтвердження тих обставин, якими він обґрунтовує позов, а саме - рішення Київської міської ради № 538/1199 від 24.05.2007.

Суд встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Київської міської ради без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 6 (шість) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду:

- обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум боргу та пені, штрафної (фінансової) санкції, зазначивши за який період нараховують спірні суми, правові підстави нарахування пені, штрафної (фінансової) санкції та суми і періоди які бралися у розрахунок пені, штрафної (фінансової) санкції;

- рішення Київської міської ради № 538/1199 від 24.05.2007.

4. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набрала законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяМ.Є. Літвінова