РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

11.03.2025Справа № 910/14792/24
Господарський суд міста Києва в складі: головуючого судді Г.П. Бондаренко-Легких, розглянувши у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін справу №910/14792/24.

За позовом Державної екологічної інспекції у Донецькій області (85114, Донецька область, місто Костянтинівка, вул. Петровського, буд. 18а)

до Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Ґедройця, буд. 5)

про стягнення 60 876, 23 грн

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державна екологічна інспекція у Донецькій області звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення 60 876, 23 грн за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської чи іншої діяльності.

10.12.2024 Господарський суд міста Києва, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, про що постановив відповідну ухвалу та встановив позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали від 10.12.2024 для усунення недоліків позовної заяви.

13.12.2024 через систему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, якою позивач усунув недоліки, встановлені ухвалою суду від 10.12.2024.

08.01.2025 суд постановив ухвалу про відкриття провадження у справі, в якій вирішив розгляд справи №910/14792/24 здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

17.01.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому одночасно викладено клопотання про витребування у позивача оригіналів доказів, наданих з позовною заявою для дослідження в суді.

30.01.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2025 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про витребування у позивача оригіналів доказів, наданих з позовною заявою для дослідження в суді, яке викладене в прохальній частині відзиву на позовну заяву.

11.02.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

21.02.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли додаткові пояснення по справі.

05.03.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли заперечення на додаткові пояснення позивача.

Згідно з частиною 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Згідно частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до частини 5 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

І. Фактичні обставини, що стали підставою спору (підстави позову).

29.09.2020 Акціонерному товариству «Українська залізниця» (відповідач) видано дозвіл №1 413 390 007 - 152 на викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

В додатку до дозволу №1 413 390 007 - 152 від 29.09.2020 конкретизовано, що дозвіл надано виробничому структурному підрозділу «Лиманське територіальне управління» філії «Центр будівельного-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за фактичним місцезнаходженням: Промисловий майданчик (с/п «Щуровський») - 85543, Донецька область, м. Лиман, с. Щурове. Номер джерела викидів: котельня №0001.

Статтею 28 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» встановлено, що державний контроль у галузі охорони атмосферного повітря здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів, а також іншими органами виконавчої влади.

Постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017 затверджено Положення про Державну екологічну інспекцію України (надалі - Положення про Держекоінспекцію).

Згідно пункту 1 Положення про Держекоінспекцію, Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря (підпункт 2 пункт 4 Положення про Держекоінспекцію).

Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення про Держекоінспекцію).

Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, яке затверджено наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України №230 від 07.04.2020 та яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України за №350/34633 від 16.04.2020 встановлено, що Державна екологічна інспекція відповідної області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Державна екологічна інспекція у Донецькій області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження інспекції поширюються на територію Донецької області, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани (пункт 1 Положення про Державну екологічну інспекцію у Донецькій області, затверджено наказом Державної екологічної інспекції України №48 від 02.02.2021).

У період з 02.06.2021 по 15.06.2021 на підставі наказу Державної екологічної інспекції у Донецькій області (позивач) №464 від 01.06.2021 «Про проведення позапланової перевірки філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (відповідач) позивачем здійснено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства відповідачем на місці провадження господарської діяльності: саніторій-профілакторій «Щуровський», с. Щурове, м. Лиман, Донецька область, 84400.

Перевіркою було встановлено, що філія відповідача в порушення вимог статті 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» не виконує умови, передбачені дозволом на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-152 від 29.09.2020, а сам допускає перевищення нормативів ГДВ на джерелі викиду №0001 по вуглецю в 2, 4 рази та по речовинам у вигляді суспендованих твердих часток в 2, 2 рази.

За результатами позапланового заходу щодо дотримання філією відповідача вимог природоохоронного законодавства позивачем складено акт №02-399/21 від 15.06.2021 про виявлення порушень вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та видано припис №02-399/21 від 15.06.2021 про усунення виявлених порушень.

Акт №02-399/21 від 15.06.2021 та припис №02-399/21 від 15.06.2021 прийнятий та підписаний відповідачем в особі заступника начальника виробничого структурного підрозділу «Лиманське територіальне управління філія ««Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» без зауважень.

У період з 22.11.2021 по 03.12.2021 на підставі наказу Державної екологічної інспекції у Донецькій області №962 від 19.11.2021 «Про проведення позапланової перевірки філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» позивачем здійснено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства відповідачем на місці провадження господарської діяльності: саніторій-профілакторій «Щуровський», с. Щурове, м. Лиман, Донецька область, 84400.

Перевіркою було встановлено, що філія відповідача не виконала припис №02-399/21 від 15.06.2021 виданий за результатами проведеної перевірки з 02.06.2021 по 15.06.2021 та встановлено перевищення нормативів гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря по вуглецю оксиду в 2,4 рази та по речовинам у вигляді суспендованих твердих часток в 2,2 рази.

За результатами позапланового заходу щодо дотримання філією відповідача вимог природоохоронного законодавства позивачем складено акт №03-779/21 від 03.12.2021. Зазначений акт прийнятий та підписаний без заперечень відповідачем в особі начальника виробничого структурного підрозділу «Лиманське територіальне управління філія «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» та головним інженером Лиманської дирекції філії.

Отже, за результатами проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) позивачем встановлені факти здійснення відповідачем викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від організованих джерел викидів з перевищенням нормативів ГДВ, що є порушенням приписів статті 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».

Відтак, позивач за допомогою Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, яка затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України №277 від 28.04.2020 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України за №414/34697 від 07.05.2020 розрахував суму збитків заподіяних відповідачем державі у розмірі 60 876, 23 грн.

Згідно пунктів «ґ» та «й» частини 1 статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить: пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Положенням про Державну екологічну інспекцію у Донецькій області встановлено, що Державна екологічна інспекція у Донецькій області пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідним позовами.

Позивач в порядку досудового врегулювання спору, 10.02.2022 засобами поштового зв`язку надіслав відповідачу претензію вих. №12-16/22 від 07.02.2022, в якій вимагав в останнього відшкодувати заподіяні збитки у розмірі 60 876, 23 грн.

Однак, позивач не отримував від відповідача документів, що підтверджують сплату збитків.

За таких обставини, позивач звернувся до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача заподіяні збитки в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря у розмірі 60 876, 23 грн.

ІI. Предмет та підстави позову.

Предметом позову у справі є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача про стягнення з останнього збитків у розмірі 60 876, 23 грн.

Юридичними підставами позову є статті 224, 225, 226 Господарського кодексу України, статті 22, 1166 Цивільного кодексу України, стаття 33, 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», стаття 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Фактичними підставами позову є порушення відповідачем дотримання вимог природоохоронного законодавства, у вигляді перевищення нормативів гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що призвело до заподіювання збитків державі та не здійснення відповідачем оплати нарахованих збитків.

III. Доводи позивача щодо суті позовних вимог.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем за результатами проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) встановлені факти здійснення відповідачем викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від організованих джерел викидів з перевищенням нормативів ГДВ, що є порушенням приписів статті 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», у зв`язку з чим позивачем нараховані відповідачу збитки, які останній не відшкодував.

Відтак, позивач просить стягнути нараховані збитки з відповідача в судовому порядку.

IV. Заперечення відповідача у справі.

Відповідач заперечуючи проти вимог позивача зазначає наступне:

(1) Акт №02-399/21 від 15.06.2021, припис №02-399/21 від 15.06.2021, акт №03/779/21 від 03.12.2021 складені за результатами проведення позапланової перевірки «Лиманське територіальне управління» філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд», яке не є суб`єктом господарювання, юридичною особою та відокремленим підрозділом і відомості щодо нього відсутні в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

В той час, коли згідно Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» приписи обов`язкові до виконання суб`єкту господарювання, у зв`язку з чим відповідач стверджує, що не отримував актів, припису.

Відтак, відповідач зазначає, що позивач не надав докази отримання припису, актів саме суб`єкту господарюванню, тобто Акціонерному товариству «Українська залізниця»;

(2) Наказ №962 від 19.11.2021, яким позивач обґрунтовує вимоги стосується перевірки дотримання вимог в частині припису №04-26 від 30.08.2021, а в направленні на перевірку зазначений припис не вказаний, одночасно з цим направлення посилається на наказ №962 від 19.11.2021

Відтак, відповідач вважає безпідставним розрахунок шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, оскільки наказом №962 від 19.11.2021 передбачена перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері раціонального використання та відтворення водних ресурсів, використання та охорони земель;

(3) Позивач не надав доказів отримання відповідачем претензії вих. №12-16/22 від 07.02.2022.

V. Оцінка доказів судом та висновки суду.

З урахуванням предмету позовних вимог, їх юридичних та фактичних підстав, суд визначає, що перелік обставин, які є предметом доказування у справі, становлять обставини, від яких залежить відповідь на такі ключові питання:

- чи підтверджується матеріалами справи нанесення відповідачем збитків державі, у зв`язку з перевищенням нормативів гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря?

- чи наявні у діях відповідача всі елементи складу господарського правопорушення, у зв`язку з недотримання вимог природоохоронного законодавства?

- чи правильно позивачем розраховано розмір збитків?

- чи обґрунтовані заперечення відповідача?

- чи підлягають позовні вимоги задоволенню та в якій частині?

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають повному задоволенню з наступних підстав.

Суд звертає увагу, що норми Законів України, які зазначені нижче наведені в редакції на момент виникнення у сторін спірних правовідносин, тобто, станом на грудень 2021 року.

Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси (частина 1 стаття 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами (стаття 34 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Контроль у галузі охорони атмосферного повітря здійснюється з метою забезпечення дотримання вимог законодавства про охорону атмосферного повітря місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, посадовими особами цих органів, а також підприємствами, установами, організаціями та громадянами (стаття 27 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»).

Державний контроль у галузі охорони атмосферного повітря здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів, а також іншими органами виконавчої влади (стаття 28 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»).

Атмосферне повітря - життєво важливий компонент навколишнього природного середовища, який являє собою природну суміш газів, що знаходиться за межами жилих, виробничих та інших приміщень. Викид - надходження в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин. Норматив гранично допустимого викиду забруднюючої речовини стаціонарного джерела - гранично допустимий викид забруднюючої речовини або суміші цих речовин в атмосферне повітря від стаціонарного джерела викиду. Джерело викиду - об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин. Організоване стаціонарне джерело викиду - джерело викиду, з якого забруднюючі речовини надходять в атмосферне повітря через спеціально споруджені газоходи, димові труби, аераційні ліхтарі або інші споруди для відведення пилогазоповітряної суміші (стаття 1 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»).

Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (частина 1 стаття 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником (частина 11 стаття 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом (стаття 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю). Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (частина 1 стаття 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (частина 1 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Як підтверджено матеріалами справи, позивач 01.06.2021 видав наказ №464 «Про проведення позапланової перевірки філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця».

Метою наказу №464 від 01.06.2021 (зазначена в преамбулі) є перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства в частині виконання вимог припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 26.02.2021 №02-101/21.

Пунктом 2 наказу №464 від 01.06.2021 встановлено, робочій групі у період з 02.06.2021 по 15.06.2021 здійснити позапланову перевірку дотримання вимог припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 26.02.2021 №02-101/21 філією ««Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (юридична адреса: вул. Льва Толстого, будинок 61, м. Київ, 03035; місце провадження господарської діяльності: санаторій-профілакторій «Щуровський», с. Щурове, м. Лиман, Донецька область, 84400.

Суд констатує, що позивач не надав до матеріалів справи копію припису №02-101/21 від 26.02.2021.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: (1) найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; (2) найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; (3) місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; (4) номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; (5) перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; (6) дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); (7) форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); (8) підстави для здійснення заходу; (9) предмет здійснення заходу; (10) інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (частина 2-3 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Таким чином, на підставі наказу №464 від 01.06.2021, начальником Державної екологічної інспекції у Донецькій області оформлено направлення №399/21 від 01.06.2021 на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства філією «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця».

Підставою для здійснення перевірки та предметом перевірки в направленні №399/21 від 01.06.2021 вказано: припис Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 26.02.2021 №02-101/21.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: (1) дату складення акта; (2) тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); (3) предмет державного нагляду (контролю); (4) найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; (5) найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства (частина 6 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Уповноваженими особами позивача, 15.06.2021 складений акт №02-399/21 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

За результатами нагляду, позивачем виявлено перевищення гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря по вуглецю оксиду в 2, 4 р. та по речовинам у вигляді суспендованих твердих часток в 2, 2 р., що підтверджується актом відбору проб організованих викидів стаціонарних джерел №9 від 02.06.2021 та протоколом вимірювання вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел №9 від 03.06.2021.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю) (частина 6 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Акт №02-399/21 від 15.06.2021 зі сторони відповідача підписаний та прийнятий без зауважень заступником начальника виробничого структурного підрозділу «Лиманське територіальне управління» філія «Центр будівельно - монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» Волковим Ю.Е.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина 7 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства (частина 8 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Позивачем складено припис №02-399/21 від 15.06.2021, яким зобов`язано відповідача:

- забезпечити виконання припису від 26.02.2021 №02-101/21, а саме пункту 1 припису дотримуватись Правил технічної експлуатації установок очистки газу, а саме п. 3.2.4 обладнати місце відбору проб для вимірювання параметрів газопилового потоку на вході та виході на джерелі викиду №0001 - до 18.11.2021;

- дотримуватись умов передбачених дозволом на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №1 413 390 007 - 152 від 29.09.2020, а саме не допускати перевищення нормативів ГДВ на джерелі викиду №0001 - з моменту одержання припису.

Припис №02-399/21 від 15.06.2021 прийнятий до виконання без зауважень відповідачем в особі начальника виробничого структурного підрозділу «Лиманське територіальне управління» філія «Центр будівельно - монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» Волковим Ю.Е.

Орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків (частина 1 стаття 8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства (стаття 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Виконання заходів щодо охорони атмосферного повітря не повинно призводити до забруднення ґрунтів, вод та інших природних об`єктів (частина 2 стаття 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»).

Згідно приписів частини 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», позивач 19.11.2021 видав наказ №962 «Про проведення позапланової перевірки філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця».

Метою наказу №962 від 19.11.2021 (зазначена в преамбулі) є перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства в частині виконання вимог припису Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 30.08.2021 №04-26.

Пунктом 2 наказу №962 від 19.11.2021 встановлено, робочій групі у період з 22.11.2021 по 03.12.2021 здійснити позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері раціонального використання та відтворення водних ресурсів, використання охорони земель філією ««Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця», місцезнаходження відокремленого підрозділу: вул. Льва Толстого, будинок 61, м. Київ, 03035; місце провадження господарської діяльності: виробничий структурний підрозділ «Лиманське територіальне управління» філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» (санаторій-профілакторій «Щуровський»), с. Щурове, м. Лиман, Донецька область, 84400.

Суд констатує, що позивач не надав до матеріалів справи копію припису №04-26 від 30.08.2021.

На підставі наказу №962 від 19.11.2021, начальником Державної екологічної інспекції у Донецькій області згідно приписів частини 2, 3 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» оформлено направлення №779/21 від 19.11.2021 на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства філією «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця».

Підставою для здійснення перевірки та предметом перевірки в направленні №779/21 від 19.11.2021 вказано: припис Державної екологічної інспекції у Донецькій області від №02-399/21 від 15.06.2021.

За результатами перевірки, уповноваженими особами позивача на підставі частина 6 стаття 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», 03.12.2021 складений акт №03-779/21, в якому відображено, що робочої групою виявлено, перевищення гранично допустимого викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря по вуглецю оксиду та по речовинам у вигляді суспендованих твердих часток, що підтверджується актом відбору проб організованих викидів стаціонарних джерел №16 від 02.12.2021 та протоколом вимірювання вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел №16 від 03.12.2021.

Відтак, в акті №03-779/21 від 03.12.2021 засвідчено факт не виконання відповідачем припису №02-101/21 від 26.02.2021.

Таким чином, встановлено, що відповідач не виконав також припис №02-399/21 від 15.06.2021.

Акт №03-779/21 від 03.12.2021 зі сторони відповідача підписаний начальником виробничого структурного підрозділу «Лиманська дирекція» філії «Центр будівельно - монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» Панфіловим С.П. та головним інженером Дудаком С.В.

Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (стаття 66 Конституції України).

При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині (частина 2 стаття 13 Цивільного кодексу України).

Діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною (частина 2 стаття 293 Цивільного кодексу України).

Особи, винні у перевищенні нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел в атмосферне повітря та нормативів гранично допустимого впливу фізичних та біологічних факторів стаціонарних джерел; перевищенні обсягів викидів забруднюючих речовин, встановлених у дозволах на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря; недотриманні вимог, передбачених дозволом на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря; невиконанні розпоряджень та приписів органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони атмосферного повітря; - несуть відповідальність згідно з законом (стаття 33 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»).

Шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом (стаття 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»).

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (пункт «е» частина 1 стаття 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (частина 1-4 стаття 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина 1 стаття 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Відповідач заперечуючи проти позовних вимог звертає увагу, що наказ №962 від 19.11.2021, яким позивач обґрунтовує вимоги стосується перевірки дотримання вимог в частині припису №04-26 від 30.08.2021, а в направленні на перевірку №779/21 від 19.11.2021, яке оформлено на підставі наказу №962, припис №04-26 від 30.08.2021 не вказаний, а вказаний припис №02-399/21 від 15.06.2021.

Окрім цього, наказ №962 від 19.11.2021 передбачає перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері раціонального використання та відтворення водних ресурсів, використання охорони земель, а не атмосферного повітря.

Відтак, відповідач вважає, що розрахунок шкоди, який здійснений за результатами перевірки на підставі наказу №962 від 19.11.2021 є безпідставним.

Зазначені обставини на які посилається відповідач в даній частині, судом викладені вище.

Тому, судом взято до уваги, що відомості, які містяться в наказі №962 від 19.11.2021 та оформленому на підставі наказу направленні №779/21 від 19.11.2021 різняться.

Одночасно з цим, згідно направлення №779/21 від 19.11.2021 та акту №03-779/21 від 03.12.2021 позивачем здійснювався контроль (нагляд) за виконанням відповідачем припису №02-399/21 від 15.06.2021, який в свою чергу був складений за результатами перевірки на підставі наказу №464 від 01.06.2021 та під час якої були виявлені порушення зі сторони відповідача.

В роз`ясненнях Вищого господарського суду України за №025/744 від 27.06.2001 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних з застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» вказано, що вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, слід виходити з презумпції вини правопорушника.

Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, а навпаки, відповідач повинен довести, що у його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Верховний Суд у постановах від 12.10.2018 у справі № 925/119/18 та від 22.07.2019 у справі №909/374/18 наголосив, що у деліктних правовідносинах саме на Інспекцію покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправнісгь (незаконність) поведінки заподіювана шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, підприємство повинно довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 стаття 1166 Цивільного кодексу України).

Таким чином, на переконання суду, похибки при складанні процедурних актів, в даному випадку наказу №962 від 19.11.2021, а не припису, власне не виконання якого є предметом позову та (або) акту не може бути підставою для доведення відсутності вини відповідача.

В даному випадку, відповідач заперечує, щодо нарахованих позивачем збитків виключно у зв`язку з похибками, які містяться в наказі №962 від 19.11.2021, натомість, відповідач не заперечує щодо недотримання ним норм викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, які встановлені дозволом №1 413 390 007 - 152 від 29.09.2020 та не виконання приписів Державної екологічної інспекції у Донецькій області.

Окрім цього, матеріали справи не містять та відповідачем не надані відповідні докази, що зазначені в даному рішенні розпорядчі документи позивача відповідачем оскаржувались.

Отже, з урахуванням зазначених обставин, суд відхиляє заперечення відповідача в частині наказу №962 від 19.11.2021.

Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (пункт 8 частина 1 стаття 16 Цивільного кодексу України).

Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина 2 стаття 22 Цивільного кодексу України).

Збитками є, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (пункт 1 частина 2 стаття 22 Цивільного кодексу України).

Учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною (стаття 224 Господарського кодексу України).

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (частина 1 стаття 225 Господарського кодексу України).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (частина 3 стаття 22 Цивільного кодексу України).

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина 1 стаття 1166 Цивільного кодексу України).

Доведення факту наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача. Причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає факт того, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Зважаючи на зазначені норми, для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

При цьому, доведенню підлягає те, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправною поведінкою є різновид правової поведінки, що характеризується як соціальне відхилення від норми, зловживання правом та правопорушенням. Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права.

Грошовим виразом майнової шкоди є збитки.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання (юридичних і фізичних осіб) встановлено Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (надалі - Методика).

Наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, які перевищують затверджені гранично допустимі викиди, встановлені дозволом (підпункт 2.1.1. пункт 2.1. Методики).

У цій справі, має місце саме перевищення викидів забруднюючих речовин встановлених у дозволі, тому дану Методику застосовано обґрунтовано.

Факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами (пункт 2.2. Методики).

Час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу. Інформацію про фактичний відпрацьований час в режимі наднормативного викиду (в годинах) надає суб`єкт господарювання по кожному джерелу викиду (утворення). У разі не надання суб`єктом господарювання інформації протягом 15 календарних днів з моменту отримання письмового запиту (припису) фактичний час роботи джерела викиду вважати 24 годинним на добу (пункт 3.11. Методики).

Щодо досліджуваної справи, то як зазначено вище, факт неправомірної поведінки відповідача підтверджується актом позивача №02-399/21 від 15.06.2021 та актом №03-779/21 від 03.12.2021.

Розмір збитків за наднормативний викид визначався позивачем за формулою №16, а розрахунок маси наднормативного викиду газоподібної забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерел викиду забруднюючих речовин, віднесеного до основних джерел викидів розраховувались за формулою №1 вказаної вище Методики. За розрахунками Позивача, загальний розмір відшкодування збитків за наднормативні викиди в атмосферу від джерела №0001 (котельня, котел №2 986 КВ-Т-1,0 М) склав 60 876, 23 грн.

Отже, у даному випадку, наявні всі елементи складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка відповідача, що підтверджується матеріалами перевірки; сама шкода, яка розрахована відповідно до вимог Методики; причинний зв`язок, що виражений у заподіяні зазначеної шкоди саме протиправною поведінкою відповідача; вина відповідача виражена у здійсненні наднормових викидів забруднюючих речовин у атмосферне повітря.

Також відповідач заперечує щодо вимог позивача з тих причин, що згідно Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» приписи обов`язкові до виконання суб`єкту господарювання, а вищезазначені акти та припис кладені за результатами проведення позапланової перевірки «Лиманське територіальне управління» філії «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд», яке не є суб`єктом господарювання, юридичною особою та відокремленим підрозділом і відомості щодо нього відсутні в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Додатково відповідач стверджує, що з огляду на зазначені обставини, він не отримував відповідні акти та приписи.

Суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством. Суб`єкти господарювання, мають право відкривати свої філії, представництва, інші відокремлені підрозділи без створення юридичної особи (частина 1, 6 стаття 55 Господарського кодексу України).

Відкриття суб`єктом господарювання філій (відділень), представництв без створення юридичної особи не потребує їх державної реєстрації. Відомості про відокремлені підрозділи суб`єктів господарювання залучаються до її реєстраційної справи та включаються до Єдиного державного реєстру в порядку, визначеному законом (частина 2 стаття 58 Господарського кодексу України).

До єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом (частина 4 стаття 89 Цивільного кодексу України).

Філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій. Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх утворила, і діють на підставі затвердженого нею положення або на іншій підставі, передбаченій законодавством іноземної держави, відповідно до якого утворено юридичну особу, відокремленими підрозділами якої є такі філії та представництва (частина 1, 3 стаття 95 Цивільного кодексу України).

Судом на підставі відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань встановлено, що філія «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» є філією відповідача, яке має власний ідентифікаційний код 41149437.

Також судом взято до уваги, що згідно додатку до дозволу №1 413 390 007 - 152 від 29.09.2020, зазначений дозвіл надано - «Лиманське територіальне управління» філії «Центр будівельного-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд».

Окрім цього, відповідачем не надано доказів, що особи, які підписали без зауважень акт №02-399/21 від 15.06.2021, припис №02-399/21 від 15.06.2021, акт №03/779/21 від 03.12.2021 не є уповноваженими особами для здійснення таких дій.

Таким чином, суд також відхиляє заперечення відповідача в даній частині.

Разом з тим, судом відхиляються заперечення відповідача в частині не надання позивачем доказів отримання відповідачем претензії вих. №12-16/22 від 07.02.2022, оскільки по-перше, з тверджень відповідача вбачається, що він не заперечує, що не отримував зазначеної претензії. По-друге, для правовідносин, які виникли у сторін, законом не передбачений обов`язковий порядок здійснення заходів досудового врегулювання спору.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3, 4 стаття 13 Господарського процесуального кодексу України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 стаття 14 Господарського процесуального кодексу України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (стаття 86 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, з урахуванням положень наведених норм та вищезазначених фактичних обставин справи, суд дійшов висновку, що збитки, заподіяні порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 60 876, 23 грн підлягають стягненню з відповідача у повному обсязі.

В Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів (стаття 42 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюється за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Кошти місцевих, Автономної Республіки Крим і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи захист від шкідливої дії вод сільських населених пунктів та сільськогосподарських угідь, ресурсозберігаючих заходів, у тому числі наукових досліджень з цих питань, ведення державного кадастру територій та об`єктів природно-заповідного фонду, лісорозведення на землях державної та комунальної форм власності, здійснення лісовпорядкування, викуп земельних ділянок приватної форми власності з метою ведення лісового господарства або створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також заходів для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення (пункт «г» частина 4 та 6 стаття 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності (пункт 7 частина 3 стаття 29 Бюджетного кодексу України).

До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків (пункт 4 частина 1 стаття 691 Бюджетного кодексу України).

Відтак, заявлена до стягнення сума підлягає зарахуванню на аналітичний рахунок відповідного територіального органу Державної казначейської служби України, який у відповідності до вимог пункту 7 частини 3 статті 29, пункту 4 частини 1 статті 691 Бюджетного кодексу України розподіляє зазначені кошти в автоматизованому режимі.

VI. Розподіл судових витрат.

Судовий збір покладається, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (пункт 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України).

За таких обставин, у зв`язку з повним задоволенням позовних вимог, суд покладає судовий збір за подання позовної заяви на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 13, 73-77, 86, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Державної екологічної інспекції у Донецькій області до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення 60 876, 23 грн - задовольнити.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Ґедройця, буд. 5; ідентифікаційний код: 40075815) збитки в сумі 60 876 (шістдесят тисяч вісімсот сімдесят шість) грн 23 коп. на рахунок UA0005564, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), отримувач: Донецьке ГУК/Лиманська МТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, КБК 24062100 - Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, до: спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 18 262 (вісімнадцять тисяч двісті шістдесят дві) грн 87 коп., що становить 30% загальної суми збитків; обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації () в сумі 12 175 (дванадцять тисяч сто сімдесят п`ять) грн 24 коп., що становить 20% загальної суми збитків; фонду охорони навколишнього природного середовища Лиманська міська військова адміністрацій Краматорського району Донецької області () в сумі 30 438 (тридцять тисяч чотириста тридцять вісім) грн 12 коп, що становить 50% загальної вартості збитків.

3. Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Ґедройця, буд. 5; ідентифікаційний код: 40075815) на користь Державної екологічної інспекції у Донецькій області (85114, Донецька область, місто Костянтинівка, вул. Петровського, буд. 18а; ідентифікаційний код: 38034476) витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп.

4. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких