УХВАЛА

м. Київ

05.03.2025Справа № 910/15830/24

Суддя Господарського суду міста Києва Літвінова М.Є., розглянувши

заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Реаль"

про відвід судді Пукаса А.Ю.,

у справі № 910/15830/24

за позовом керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва (вул. Костянтинівська, 19-Б, м. Київ, 04071; ідентифікаційний код 02910019) в інтересах держави в особі Київської міської ради (вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01044; ідентифікаційний код 22883141)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Реаль" (пр-т. Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152; ідентифікаційний код 31458351)

про усунення перешкод у користування та розпорядженні земельною ділянкою, припинення права володіння нерухомим майном та скасування державної реєстрації,

без виклику представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернувся керівник Подільської окружної прокуратури міста Києва (далі за текстом - Прокурор) в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі за текстом - КМР, Позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Реаль" (далі за текстом - ТОВ "Реаль", Відповідач), в якому просить суд:

- усунути перешкоди територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою комунальної форми власності площею 0,1301 га з кадастровим номером :90:137:0136 за адресою: проспект Павла Тичини, 18, м. Київ шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕАЛЬ" (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) повернути вказану земельну ділянку територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради з приведенням її у придатний для використання стан шляхом звільнення від частини нежитлової будівлі літера "В" (площа накладання будівлі на земельну ділянку з кадастровим номером :90:137:0136 становить 212,9780 кв.м.), нежитлових будівель літера "Г" площею 31,6809 кв.м., літера "Д" площею 121,601 кв.м., літера "Е" площею 35,3189 кв.м., літера "Ж" площею 28,2101 кв.м., літера " 3" площею 28,229 кв.м., підпірної стіни площею 12,399 кв.м.;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕАЛЬ" (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера "Г", за адресою: м. Київ, проспект Павла Тичини, 18, загальною площею 25 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕАЛЬ" (, просп. Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера "Д", за адресою: м. Київ, проспект Павла Тичини, 18, загальною площею 200,29 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕАЛЬ" (, просп. Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера "Е", за адресою: м. Київ, проспект Павла Тичини, 18, загальною площею 25,75 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕАЛЬ" (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера "Ж", за адресою: м. Київ, проспект Тичини, 18, загальною площею 24,18 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕАЛЬ" (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера "З", за адресою: м. Київ, проспект Тичини, 18, загальною площею 22,55 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 27.01.2025.

27.12.2024 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення КМР.

Підготовче засідання 27.01.2025 відкладено на 10.02.2025.

07.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Відповідача про продовження процесуального строку на подачу відзиву.

10.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву.

10.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшла відповідь на відзив на позовну заяву та зустрічна позовна заява.

Підготовче засідання 10.02.2025 відкладено на 03.03.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.02.2025 зустрічну позову заяву ТОВ "Реаль" та додані до неї документи повернуто заявнику.

14.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Відповідача про продовження строку для долучення доказів до матеріалів справи.

17.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Відповідача про поновлення процесуального строку на долучення доказів до матеріалів справи.

18.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшов від Відповідача відвід судді Пукаса А.Ю. від розгляду справи.

19.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли заперечення Прокурора на заяву про відвід судді.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.03.2025 заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Реаль" про відвід судді Пукаса А.Ю. визнано необґрунтованою.

Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Реаль" про відвід судді Пукаса А.Ю. передано для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

За наслідками проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи №910/15830/24 визначено суддю Літвінову М.Є. для розгляду заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Реаль" про відвід судді Пукаса А.Ю.

Розглянувши матеріали вищевказаної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно ч.1 ст.35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у об`єктивності судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Згідно з ч.3 ст.38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Цим же Законом (ст.56) на суддю покладено обов`язок, зокрема, справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Згідно із ч.ч. 1,2 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

В обґрунтування поданої заяви відповідач зазначає, що 17.02.2025 від Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надійшла відповідь №062/111-18-854 від 17.02.2025 на адвокатський запит у якому зазначається, що Пукас Антон Юрійович у період з 11.08.2010 до 25.11.2011 року перебував у трудових відносинах з Головним управління комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Як зазначив Європейський суд у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10.12.2009 р.), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, та "Веттштайн проти Швейцарії" п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Згідно Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

Суд нагадує, що "безсторонність", як правило, означає відсутність упередженості або необ`єктивності, а її існування або відсутність можуть встановлюватися різними шляхами. Відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді (тобто, чи мав суддя будь-яку особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі), та (її) об`єктивним критерієм, тобто шляхом встановлення того, чи забезпечив сам суд (та, серед багатьох інших аспектів, його склад) достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., наприклад, рішення у справі "Моріс проти Франції" [ВП] (Morice v. France) [GC], заява №29369/10, пункт 73, ЄСПЛ 2015). У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді, слід визначити, чи існують переконливі факти, які можуть викликати сумніви щодо його безсторонності. Це означає, що вирішуючи, чи є у відповідній справі обґрунтована причина побоюватися, що конкретний суддя або орган, який засідає в якості суду, є небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, проте не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати таке побоювання об`єктивно обґрунтованим (див. там само, пункт 76). Об`єктивний критерій, головним чином, стосується ієрархічних або інших зв`язків між суддею та іншими учасниками провадження. У зв`язку з цим навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя має не лише здійснюватися, але й має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. там само, пункти 77 і 78).

Концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно взаємопов`язані і залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. згадане рішення у справі "Рамос Нунеш де Карвальо е Са проти Португалії" (Ramos Nunes de Carvalho e Sб v. Portugal), пункт 150).

Щодо суб`єктивного критерію, то презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при з`ясуванні питання про те, чи існують законні підстави для побоювання щодо відсутності безсторонності у певного судді, позиція заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути ці побоювання об`єктивно виправдані.

Суд зазначає, що перебування Пукаса А.Ю. у трудових відносинах з Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) припинено вже більше 13-ти років, що свідчить про сплив значного періоду часу.

Отже, з урахуванням наведеного, доводи, викладені заявником у заяві про відвід, не є об`єктивно обґрунтованими, оскільки вони не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді Пукаса А.Ю.

Будь-яких належних доказів, які б підтверджували упередженість судді Пукаса А.Ю., під час здійснення розгляду справи №910/15830/24 або підтверджували наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості, щодо розгляду даної справи не вбачається.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що обставини, викладені у заяві про відвід, не свідчать про наявність будь-якої заінтересованості у вирішенні справи, необ`єктивності чи упередженості судді Пусака А.Ю., у зв`язку із цим заява про відвід судді не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 35, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Реаль" про відвід судді Пукаса А.Ю. від розгляду справи №910/15830/24 відмовити.

2. Дана ухвала набирає законної сили 05.03.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя М.Є. Літвінова