ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"04" березня 2025 р. м. Київ Справа № 911/2355/24

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Яковенко М.С., розглянув матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ РЕДДІТО

02660, м. Київ, вул. Колекторна, буд. 17,

до Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ

08132, Київська обл., Бучанський р-н, м. Вишневе, вул. Київська, буд 29-А,

про стягнення заборгованості

за участі представників сторін:

позивача: Музиченко Ю.В. (посвідчення адвоката України №5749/10 від 08.07.2016, ордер серія АІ №1804945 від 28.01.2025);

відповідача: Стригунов О.М. (посвідчення адвоката України №9763/10 від 18.02.2021, ордер серія АІ №1513308 від 16.12.2023);

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх.№3475 від 05.09.2024) Товариства з обмеженою відповідальністю БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ РЕДДІТО до Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем грошових зобов`язань за договором субпідряду №6/20-Ж від 28.09.2020, у зв`язку з чим заявлено до стягнення 432050,23 грн заборгованості.

Судом перевірено позовну заяву і додані до неї документи на відповідність вимогам статей 162, 164, 172, 173, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України та встановлена їх невідповідність вимогам пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.11.2024 позовну заяву залишено без руху, зобов`язано позивача усунути недоліки позовної заяви шляхом направлення на адресу суду письмових пояснень із зазначенням поштового індекса Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ та відомостей про наявність або відсутність у нього електронного кабінету.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від позивача надійшла заява (вх.№12587/24 від 08.11.2024) про усунення недоліків позовної заяви.

Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України.

Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №911/2355/24 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання суду призначене на 10.12.2024 о 14:40.

У зв`язку із терміновою необхідністю перебування судді Саванчук С.О. в щорічній основній відпустці судове засідання 10.12.2024 не відбулось.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 09.12.2024 проведення підготовчого засідання суду у справі №911/2355/24 відкладено на 28.01.2025.

У судове засідання 28.01.2025 з`явився представник позивача, представник відповідача не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.01.2025 відкладено підготовче засідання у справі №911/2355/24 на 04.03.2025 о 15:00.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від представника позивача надійшла заява (вх.№2861/25 від 04.03.2025) про вступ у справу як представника та надання доступу до електронної справи.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від позивача надійшла заява (вх.№2080/25 від 04.03.2025) про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від відповідача надійшло клопотання (вх.№2116 від 04.03.2025) про зупинення провадження у справі №911/2355/24.

У підготовче засідання 04.03.2025 з`явились представники позивача та відповідача.

У підготовчому засіданні суд розглянув заяву позивача (вх.№2080/25 від 04.03.2025) про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області та дійшов висновку про відповідність такого залучення статті 50 Господарського процесуального кодексу України, оскільки рішення у цій справі може вплинути на права або обов`язки цієї юридичної особи, у зв`язку із тим, що вона є замовником у підрядних правовідносинах, в яких виник спір між позивачем та відповідачем у даній справі з оплати виконаних позивачем робіт.

У підготовчому засіданні за результатом розгляду клопотання відповідача (вх.№2116 від 04.03.2025) про зупинення провадження у справі №911/2355/24, суд дійшов висновку, що, оскільки у провадженні Господарського суду Житомирської області знаходиться справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ" до Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області про стягнення із замовника оплати виконаних робіт, що включає спірну у цій справі оплату, у суду наявні обґрунтовані підстави для зупинення провадження, оскільки наявна об`єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої справи №906/109/25, з урахуванням такого.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється, у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 227 цього Кодексу - до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

Принцип процесуальної економії господарського судочинства - загальне керівне положення, відповідно до якого господарський суд, учасники судового процесу економно і ефективно використовують усі встановлені законом процесуальні засоби для правильного та оперативного розгляду справ з дотриманням строків.

Сутність принципу процесуальної економії полягає в тому, щоб під час розгляду справи в господарському суді для найбільш повного та всебічного розгляду справи використовувати всі встановлені законом засоби з урахуванням строків, визначених нормами процесуального права.

Також у судовій практиці має враховуватися принцип юридичної визначеності як мірило обґрунтованості застосування в судовій практиці оцінних понять.

Європейський суд з прав людини зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їхні рішення не викликали сумнівів (рішення від 28 жовтня 1999 року у справі Брумареску проти Румунії, заява № 28342/95, § 61) та не розвивалась конфліктна судова практика, оскільки це стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (рішення від 29 листопада 2016 року у справі Парафія греко-католицької церкви в м. Люпені та інші проти Румунії, заява № 76943/11, § 123).

Європейський суд з прав людини констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України, заява № 19164/04, § 47).

Офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010 у справі № 1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки.

У судовій практиці Великої Палати Верховного Суду йдеться про те, що загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень (постанова від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц). Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. Дія вказаного принципу проявляється не лише у чіткості та зрозумілості закону, скільки в процесі його правозастосування. Гарантія остаточності та обов`язковості судових рішень є складовими принципу правової визначеності та означають, що остаточне рішення компетентного суду, яке набрало законної сили, є обов`язковим як для сторін процесу, так і для суду, який ухвалив таке рішення, і не може переглядатися (постанова від 21 лютого 2020 року у справі № 813/2646/18).

Враховуючи вказане вище, з огляду на предмет та підстави позову в цій справі, що не включає в себе обставин обгрунтованості неоплати замовником спірних у справі підрядних робіт, наявна об`єктивна неможливість розгляду цих обставин в даній справі, оскільки вони не є предметом судового розгляду в ній, при цьому, вони входять до предмету та підстав позову у справі № 906/109/25, у зв`язку з чим, зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили рішенням суду у справі № 906/109/25 є виправданим, оскільки зможе забезпечити ухвалення законного та справедливого рішення у справі, а також забезпечити захист прав як позивача, так і відповідача дотриманням принципів правової визначеності та процесуальної економії.

Керуючись статтями 227, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Cлужбу відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області (10029, Житомирська область, місто Житомир, вулиця Покровська, будинок 16, ).

2. Встановити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Cлужбі відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області строк подання пояснень третьої особи - до 21.03.2025.

3. Встановити учасникам справи строк подання відповіді на пояснення третьої особи - Cлужби відновлення та розвитку інфраструктури у Житомирській області до 04.04.2025.

4. Зупинити провадження у справі до набрання законної сили рішенням у справі № 906/109/25.

5. Зобов`язати відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю СПЕЦ КОМПЛЕКТ ПОСТАЧ невідкладно повідомити склад суду, що розглядає справу № 911/2355/24 про набрання законної сили рішенням у справі № 906/109/25.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів.

Суддя С.О. Саванчук