ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2025 року м.Дніпро Справа № 904/3676/22

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Чередка А.Є., Мороза В.Ф.,

секретар судового засідання: Логвиненко І.Г.

представники сторін:

від позивачів: не з`явились;

від відповідача: Боднар Д.В. (в залі суду);

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 (суддя Євстигнеєва Н.М. ) у справі № 904/3676/22

за позовом позивача-1: ОСОБА_1 , м. Київ

позивача-2: ОСОБА_2 , м. Київ

до Публічного акціонерного товариства "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод", м. Дніпро

про визнання договорів укладеними

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 у справі №904/3676/22 клопотання Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про погодження виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 23.08.2023, як комплексної судової економічної експертизи та надання дозволу залучити фахівця з оцінки майна та майнових прав ОСОБА_3 для проведення судової експертизи - задоволено.

Погоджено виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 23.08.2023, як комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця з оцінки майна та майнових прав.

Надано згоду Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз залучити фахівця з оцінки майна та майнових прав ОСОБА_3 (Сертифікат №2498 від 21.07.2001, Кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №3032 від 12.02.2005, Свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів №2862 від 19.05.2005, Посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ№3001-ПК від 07.12.2022 та ЦМК № 1373-ПК від 09.12.2022) для проведення судової експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.08.2023.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся ОСОБА_1 , в якій просить ухвалу господарського суду скасувати.

В апеляційній скарзі зауважує, що звернувшись із клопотанням про зміну процесуального визначення експертизи, експертна установа порушила закон, адже мала альтернативний обов`язок надати висновок або направити суду повідомлення по неможливість надання висновку (п. 4.20. розділу 4 Інструкції №53/5).

Суд на наведене уваги не звернув, не врахував законодавство у сфері проведення судових експертиз та безпідставно задовольнив клопотання експертної установи, порушивши тим самим норми процесуального права та права сторін.

Зазначає, що оскаржувана ухвала в частині «погодження» виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 23.08.2023, як комплексної судової економічної експертизи є ухвалою про призначення експертизи, оскільки іншого варіанту призначення комплексної судової експертизи процесуальним судом не передбачено.

ГПК України не передбачено заміни експертизи, наприклад, з первинної на комплексну, а передбачає лише їх призначення окремо (також декілька).

Таким чином, попри назву оскаржуваної ухвали, за своїм змістом та суттю її слід розцінювати як ухвалу про призначення комплексної судової експертизи, яка підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Водночас, судом не дотримано положень законодавства в частині призначення комплексної судової експертизи, що очевидно вбачається з її невідповідності положенням ст. 99, 100, 106 ГПК України (не містить питань експерту, не містить обґрунтування щодо обрання комплексної експертизи тощо). Призначаючи комплексну судову експертизу, суд навіть не керувався спеціальною нормою ГПК України (ст. 106. Комплексна експертиза).

Відповідно до пункту 3.7 Інструкції 53/5 у документі про призначення експертизи (залучення експерта) для проведення комплексної експертизи зазначаються її назва та експертна(і) установа (установи), експертам якої (яких) доручено її проведення, а в разі участі в її проведенні особи, яка не працює в експертній установі, - також прізвище, ім`я та по батькові, освіта, спеціальність, місце роботи, місце реєстрації цієї особи, інші дані.

Документ про призначення експертизи (залучення експерта) для проведення комплексної експертизи направляється в кожну з експертних установ-співвиконавців, а також особі, яка не є працівником експертної установи. Об`єкти дослідження і матеріали справи направляються провідній експертній установі.

Якщо в документі про призначення експертизи (залучення експерта) провідну експертну установу не визначено, вона визначається за згодою між керівниками установ, а якщо вони не дійшли до згоди, - то органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), для проведення комплексної експертизи.

Отже, Інструкція №53/5 окремо розрізняє документ про призначення експертизи для проведення комплексної експертизи та встановлює до нього додаткові вимоги, що лише підтверджує тезу про те, що Оскаржувана ухвала є таким документом, а не ухвала суду про проведення первинної експертизи.

Оскаржувана ухвала в частині пункту 2 резолютивної частини про «погодження» виконання судової експертизи як комплексної є незаконною та фактично замінює первинну експертизу на комплексну, що також є незаконним.

Апелянт вважає, що Бервін Володимир Петрович, який працює в державній спеціалізованій експертній установі (ДНДІСЕ) як судовий експерт, не може бути залучений в якості фахівця з оцінки в розумінні Інструкції №53/5.

Вважає, що рахунок було сформовано на підставі первинної ухвали суду від 23.08.2023 про призначення судової експертизи і йдеться саме про судову економічну експертизу та про оцінку майна та майнових прав, а не про комплексну експертизу.

Сплата зайвих та незаконних платежів на користь експертної установи порушує права сторін справи.

Враховуючи наведене, Оскаржувана ухвала в частині пункту 4 щодо зобов`язання здійснити оплату в сумі 265 048,00 гривень є незаконною та призводить до покладення на сторін додаткового фінансового навантаження.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що ухвали про доручення проведення судової експертизи конкретній експертній установі, зміну такої експертної установи, зміна назви експертизи, залучення фахівця, - не входять до переліку ухвал, визначеного частиною 1 статті 255 ГПК України, які оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції (близька за змістом правова позиція була викладена у Постанові Верховного Суду від 19 липня 2024 року по справі № 873/223/21).

З огляду на викладене, вважає, що оскаржена в цій справі ухвала господарського суду першої інстанції в частині розгляду клопотання про погодження виконання експертизи, залучення фахівця, оплата витрат на таку експертизу, тощо є судовим рішенням, яке не підлягає оскарженню окремо від рішення суду в розумінні пункту 4 частини 5 статті 260 ГПК України, а тому апеляційна скарга була цілком правомірно повернута скаржнику судом апеляційної інстанції 21.06.2024.

При цьому, ПАТ «ІНТЕРПАЙП НТЗ» не може погодитись з висновком суду касаційної інстанції по даній справі, котрий звучить наступним чином:

«Отже, з врахуванням зазначених- норм права, вбачається, що ухвала від 06.05.2024 фактично є ухвалою про призначення комплексної судової експертизи (ч.3 cm. 99, ч.1 cm. 106 ГПК ГПК), ця ухвала містить ознаки ухвали про призначення судової експертизи, зокрема призначено конкретного експерта експертної установи - ОСОБА_3 (частини 1, 2 cm.100 ГПК), попереджено останнього про встановлену законом відповідальність за дачу завідомо неправильного висновку або відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків (ч.5 ст.100 ГПК України).»

Вважає, що «містити ознаки» - не значить відображати суть.

При цьому, стаття 100 ГПК встановлює вимоги до ухвали про призначення експертизи, зокрема в ухвалі мають бути зазначені підстави для проведення експертизи, перелік питань, тощо.

Оскаржувана ж наразі ухвала від 06.05.2024 не містить у собі означених процедурних аспектів, а тому не може розцінюватись як ухвала про призначення експертизи. Ухвала від 06.05.2024 носить лише уточнюючий характер, тобто дана ухвала постановлена за результатом вирішення процесуальних (процедурних) питань.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20.05.2024 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Іванова О.Г. (доповідач), судді Мороз В.Ф., Чередко А.Є.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.06.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 повернуто скаржнику без розгляду з мотивів того, що ця ухвала не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції.

Не погодившись з ухвалою суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 оскаржив її в касаційному порядку.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.10.2024 касаційну скаргу задоволено; ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 21.06.2024 скасовано; справу направлено для продовження розгляду до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою суду від 15.11.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 у справі № 904/3676/22. Розгляд справи № 904/3676/22 призначено у судовому засіданні на 27.02.2025 на 15:30 год.

24.02.2025 до суду надійшло клопотання позивачів про розгляд справи за відсутності їх представників.

В судовому засіданні 27.02.2025 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини постанови у даній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом до Публічного акціонерного товариства "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" про визнання укладеними договорів купівлі-продажу (обов`язкового викупу) цінних паперів, наведені у прохальній частині позову.

Відповідач проти задоволення позову заперечує та зазначає, що позивачами не доведено належними та допустимими доказами сукупність умов, наявність яких дає право скористатися саме обраним способом судового захисту. Подання позовної заяви у даному випадку є передчасним, а позовні вимоги необґрунтованими.

Ухвалою суду від 23.08.2023 у справі №904/3676/22 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз. Провадження у справі №904/3676/22 - зупинено.

Постановою Центрального апеляційного суду від 27.11.2023 ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 23.08.2023 у справі №904/3676/22 залишено без змін.

Супровідним листом №904/3676/22/48140/23 від 14.12.2023 матеріали справи №904/3676/22 направлено до інституту судових експертиз, для проведення судової експертизи.

19.04.2024 від Дніпропетровського НДІСЕ до господарського суду надійшов лист №1666/04-17/13-24 від 11.04.2024. В листі директор інституту просить:

- погодити виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 23.08.2023, як комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця з оцінки майна та майнових прав. Експерт зазначає, що після детального та всебічного попереднього вивчення матеріалів справи № 904/3676/22 дійшов висновку, що питання, поставлені на розгляд експертизи можуть бути вирішені комплексною судовою економічною експертизою із залученням фахівця з оцінки майна та майнових прав;

- надати згоду залучити для проведення судової експертизи співробітника ДніпроНДІСЕ Бервіна Володимира Петровича, який має право здійснювати оцінку майна та майнових прав за напрямами "2.1. Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів (крім оцінки прав на об`єкти інтелектуальної власності)" і "2.2. Оцінка прав на об`єкти інтелектуальної власності", що є, головою експертно-методологічної Ради ВГО "Всеукраїнська спілка експертів оцінювачів" та має стаж роботи оцінювачем 23 роки;

- у разі погодження суду з вищезазначеним, розглянути клопотання судового експерта та сприяти попередній оплаті експертизи в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Також повідомлено, що у разі несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, суд буде письмово повідомлено про неможливість надання висновку, з поверненням наданих матеріалів господарської справи № 904/3676/22.

Задовольняючи клопотання експертної установи щодо виду експертизи в ухвалі від 06.05.2024 суд дійшов висновку, що назва виду експертизи є відображенням властивостей та самої суті дій, що мають бути здійснені експертом. У спірних правовідносинах такими діями є проведення дослідження для визначення вартості акцій.

Крім того, суд встановив, що правовий статус висновків експерта, що готуються судовими експертами та тими, що готують інші фахівці з відповідних галузей знань без присвоєння відповідної кваліфікації є рівнозначними.

Отже, для проведення визначеної судом експертизи є необхідність у наданні згоди Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз залучити фахівця з оцінки майна та майнових прав ОСОБА_3 .

При цьому, оскільки відповідно до статті 15 Закону України "Про судову експертизу" проведення експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника, а ухвалою суду від 23.08.2023 Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" зобов`язано здійснити попередню оплату вартості експертного дослідження, на зазначене Товариство ухвалою суду від 06.05.2024 покладено обов`язок здійснити оплату вартості експертного дослідження у сумі 265 048,00грн згідно рахунку на оплату №266 від 09.04.2024.

Зазначена ухвала і є предметом апеляційного оскарження.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що судова експертиза може бути призначена лише за сукупністю наведених в ч. 1 ст. 99 ГПК України умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

При цьому питання призначення судової експертизи повинне вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Очевидне безпідставне призначення судової експертизи є порушенням наведених приписів, що має наслідком порушення прав та охоронюваних законом інтересів учасників справи, у тому числі права на розгляд справи судом, встановленим законом, у розумний строк.

Аналогічної правової позиції дотримується об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 11.06.2018 у справі № 922/2716/17.

Враховуючи вимоги закону, для вирішення питання про призначення експертизи, суд зобов`язаний навести мотиви необхідності вчинення такої процесуальної дії з викладанням обставин, які входять до предмету доказування у справі та які не можуть бути встановлені судом, оскільки потребують спеціальних знань.

У поданій апеляційній скарзі скаржник зазначає, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали не дотримано положень законодавства в частині призначення комплексної судової експертизи, що очевидно вбачається з її невідповідності положенням ст. 99, 100, 106 ГПК України (не містить питань експерту, не містить обґрунтування щодо обрання комплексної експертизи тощо).

Колегією суддів спростовуються такі доводи виходячи з наступного.

Статтею 2 ГПК України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність.

Відповідно до ст.ст. 13, 14 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як встановлено судом апеляційної інстанцій у цій справі в постанові від 27.11.2023 предметом розгляду у даній справі є визнання укладеними договорів купівлі-продажу (обов`язкового викупу) цінних паперів. Зазначена в п.3.1. договорів купівлі-продажу, які просять визнати укладеними позивачі, ціна викупу ЦП станом на 06.08.2019, 17.10.2019, 27.01.2020 становить 20,42грн, 24,33грн, 27,58грн, відповідно, з якою не погоджується відповідач.

На підтвердження ринкової вартості акцій на розрахункові дати позивачами надано Висновок ТОВ "Експертна група "Ес енд Ді" №1045/64201 (судові експерти ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Бойко Ю.В.) за результатами комплексної комісійної судової економічної та оціночно-будівельної експертизи, складений 12.10.2022 (а.с. 188-250 том 1, а.с. 1-56 том 2). У висновку зазначено, що вартість визначена із застосуванням доходного підходу та балансового методу майнового підходу. Визначення ринкової вартості однієї простої іменної акції із застосуванням порівняльного та майнового підходу не видається за можливе, оскільки відсутні вихідні дані, необхідні для проведення дослідження.

Також, позивачами до позовної заяви додано вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укласти договір:

- від 16.10.2019, від 17.10.2019 та проекти договорів купівлі-продажу від 15.10.2019 та від 14.10.2019. Ціна викупу ЦП зазначена 112,59грн (а.с. 50-52, 55, 56, 59 том 1);

- від 23.12.2019 та проекти договорів купівлі-продажу від 23.12.2019. Ціна викупу ЦП зазначена 108,65грн (а.с. 99-100, 102, 103, 106 том 1);

- від 08.07.2020 та проекти договорів купівлі-продажу від 23.12.2019. Ціна викупу ЦП зазначена 118,76грн (а.с. 154, 158, 159, 162 том 1).

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог відповідач зазначив, зокрема про те, що для визначення ринкової вартості пакету акцій Товариства та розрахункового визначення питомої вартості однієї акції в цьому пакеті було залучено ТОВ "Центр Реджіо". Згідно Звітів про оцінку майна №07.03/19-19/3363 станом на 17.10.2019 (а.с.155-243 том 2, а.с. 1-191 том 3), №07.03/19-19/3363 станом на 06.08.2019 (а.с.192-255 том 3, а.с. 1-130 том 4), №27.03/20-20/1519-2 станом на 27.04.2020 (а.с. 131-213 том 4, а.с. 1-129 том 5) ринкова вартість однієї акції в оціненому пакеті акцій ПАТ "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" складає 1,05грн, 2,02грн, 2,15грн. У звітах зазначено, що застосований порівняльний методичний підхід до оцінки.

Водночас, під час розгляду справи по суті відповідачем долучено до матеріалів справи Висновок №7897/23-72 експерта Київського НДІСЕ за результатами проведення комплексної судової економічної експертизи із залученням спеціаліста з оцінки майна у господарській справі №904/3676/22, складений 02.05.2023.

Згідно з висновками експертизи №7897/23-72 ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерні товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" (код за ) у 100 % пакеті акцій станом на 06.08.2019 становить 4,23грн, на 17.10.2019 становить 4,57грн, на 27.04.2020 становить 4,67грн, без врахування ПДВ.

23 серпня 2023 року від ОСОБА_1 до господарського суду надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи Висновку експертів №004-ШЛД/23 за результатами проведення комплексної судової економічної та оціночної експертизи, складеного 08.08.2023 ДП "Інформаційні судові системи" ДСА ВКП "Центр судової експертизи та експертних досліджень".

Згідно Висновку експертів №004-ШЛД/23 від 08.08.2023 дійсна ринкова вартість однієї простої іменної акції, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерні товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод", у 100% пакеті акцій станом на 06.08.2019 становить 22,76грн; станом на 17.10.2019 становить 30,94грн; станом на 27.04.2020 становить 38,67грн. Дійсна ринкова вартість 100% пакету акцій ПАТ "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" станом на 06.08.2019 становить ,00грн; станом на 17.10.2019 становить 0,00грн; станом на 27.04.2020 становить 0,00грн.

Позивачі заперечують проти застосування під час вирішення спору ринкової вартості однієї акції в оціненому пакеті акцій ПАТ "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" згідно Звітів про оцінку майна №07.03/19-19/3363 станом на 17.10.2019, №07.03/19-19/3363 станом на 06.08.2019 та №27.03/20-20/1519-2 станом на 27.04.2020, оскільки ціна акцій 1,05 грн., 2,02 грн. та 2,15 грн., які затверджувались наглядовою радою Товариства з метою викупу акцій в порядку статей 68, 69 Закону про АТ не є ринковими. Зазначені Звіти було рецензовано ГО "Всеукраїнське об`єднання "Українське товариство оцінювачів", отримано рецензії, згідно яких Звіти, виконані оцінювачем Антоновою А.Б., класифікується як такі, що не відповідають вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісними і не можуть бути використані.

В свою чергу, відповідач наполягає на тому, що Висновок ТОВ "Експертна група "Ес енд Ді" №1045/64201 (судові експерти Педь І.В., Лісниченко С.В., Бойко Ю.В.) за результатами комплексної комісійної судової економічної та оціночно-будівельної експертизи, складений 12.10.2022, має суттєві недоліки. Підтвердженням наведеного є Рішення Дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України про притягнення вищезазначених судових експертів до дисциплінарної відповідальності.

Суд дійшов висновку, що, з огляду на те, що в матеріалах справи наявні подані сторонами взаємно суперечливі докази, зважаючи на зміст заявлених позовних вимог, для повного та всебічного встановлення обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, судом першої інстанції цілком правомірно було призначено судову експертизу.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що оскільки законодавство не містить вказівок як слід вчинити, якщо матеріали справи містять три експертних висновки, які суттєво різняться між собою; відносно якого з трьох висновків, якщо керуватись доводами заявників апеляційних скарг, слід призначити додаткову / повторну експертизу, а також враховуючи, що судом у цій справі не призначалося жодної експертизи, колегія суддів визнала, що господарським судом правомірно призначено саме первинну судову експертизу.

Колегія суддів зауважує, що фактично дві ухвали, а саме:

- від 23.08.2023, якою призначено у справі №904/3676/22 судову експертизу, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз (вул. Січеславська Набережна,17, офіс 361, м. Дніпро, 49000) та на розгляд експерта (експертів) поставлені наступні питання:

1. Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерні товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100 % пакеті акцій станом на 17.10.2019, визначена із застосуванням доходного підходу, порівняльного підходу та майнового підходу?

2. Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100 % пакеті акцій станом на 17.10.2019, визначена із застосуванням балансового методу майнового підходу за формулою, яка передбачена Методикою комплексних експертних досліджень визначення вартості акцій підприємств, зареєстрованою в Міністерстві юстиції 29.01.2016, реєстраційний номер 0.1.18 (розділ 3.6 "Визначення вартості акції за балансовим методом")?

3. З урахуванням відповідей на ці питання, яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100% пакеті акцій станом на 17.10.2019?

4. Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100% пакеті акцій станом на 06.08.2019, визначена із застосуванням доходного підходу, доходного підходу, порівняльного підходу та майнового підходу?

5. Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100% пакеті акцій станом на 06.08.2019, визначена із застосуванням балансового методу майнового підходу за формулою, яка передбачена Методикою комплексних експертних досліджень визначення вартості акцій підприємств, зареєстрованою в Міністерстві юстиції 29.01.2016, реєстраційний номер 0.1.18 (розділ 3.6 "Визначення вартості акції за балансовим методом")?

6. З урахуванням відповідей на ці питання, яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100% пакеті акцій станом на 06.08.2019?

7. Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100% пакеті акцій станом на 27.04.2020, визначена із застосуванням доходного підходу, порівняльного підходу та майнового підходу?

8. Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () у 100% пакеті акцій станом на 27.04.2020, визначена із застосуванням балансового методу майнового підходу за формулою, яка передбачена Методикою комплексних експертних досліджень визначення вартості акцій підприємств, зареєстрованою в Міністерстві юстиції 29.01.2016, реєстраційний номер 0.1.18 (розділ 3.6 "Визначення вартості акції за балансовим методом")?

9. З урахуванням відповідей на ці питання, яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 0,25 гривень за акцію, код ISIN UA, емітент Відкрите акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод" () станом на 27.04.2020?

- від 06.05.2024, якою клопотання Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про погодження виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 23.08.2023, як комплексної судової економічної експертизи та надання дозволу залучити фахівця з оцінки майна та майнових прав ОСОБА_3 для проведення судової експертизи задоволено; погоджено виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 23.08.2023, як комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця з оцінки майна та майнових прав; надано згоду Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз залучити фахівця з оцінки майна та майнових прав Бервіна Володимира Петровича (Сертифікат №2498 від 21.07.2001, Кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №3032 від 12.02.2005, Свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів №2862 від 19.05.2005, Посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ№3001-ПК від 07.12.2022 та ЦМК № 1373-ПК від 09.12.2022) для проведення судової експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.08.2023,

у сукупності є ухвалою про призначення первинної комплексної експертизи.

До аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у п.38 постанови від 22.10.2024 у цій справі.

Наведеним спростовуються доводи апеляційної скарги про те, що ухвала в частині пункту 2 резолютивної частини про «погодження» виконання судової експертизи як комплексної є незаконною та фактично замінює первинну експертизу на комплексну, що також є незаконним.

З урахуванням того, що експертиза у справі вже проведена, колегія суддів, як і Верховний Суд у п.41 постанови від 22.10.2024 у цій справі звертає увагу апелянтів на принцип mutatis mutandis тобто доктрини "превалювання сутності над формою", викладені у постановах від 29.08.2018 у справі №911/1111/15, від 05.12.2018 у справі №915/878/16, від 10.04.2020 у справі №440/1082/19 тощо.

Колегія суддів, з урахуванням п.1.2.13 Інструкції

про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Мінітерства юстиції від 08.10.1998 №53/3, наголошує, що Інструкція не забороняє для вирішення одного спільного (інтеграційного питання) залучати різних експертів (фахівців) з однієї експертної установи, у зв`язку з чим відхиляються доводи скарги, що Бервін Володимир Петрович, який працює в державній спеціалізованій експертній установі (ДНДІСЕ) як судовий експерт, не може бути залучений в якості фахівця з оцінки в розумінні Інструкції №53/5.

При цьому, частиною 1 ст. 7 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До фахівця у відповідній галузі знань, який проводить судову експертизу, застосовуються положення цього Закону щодо гарантій, прав, обов`язків, відповідальності судового експерта, крім відповідальності за відмову від проведення експертизи та положень розділу III цього Закону (ч.4 ст.10 Закону України «Про судову експертизу»).

За приписами п.3.7 Інструкції №53/5 у документі про призначення експертизи (залучення експерта) для проведення комплексної експертизи зазначаються її назва та експертна(і) установа (установи), експертам якої (яких) доручено її проведення, а в разі участі в її проведенні особи, яка не працює в експертній установі, - також прізвище, ім`я та по батькові, освіта, спеціальність, місце роботи, місце реєстрації цієї особи, інші дані. Якщо проведення комплексної експертизи доручено експертам декількох експертних установ, у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначається, яка з них є провідною, тобто яка з них здійснює організацію проведення експертизи, зокрема координацію роботи експертів і зв`язок з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Тобто, проведення комплексної експертизи може бути доручено співробітникам однієї експертної установи.

При цьому, згідно з положенням п.4.6 Інструкції №53/5 якщо проведення комплексної експертизи не може бути здійснене силами експертів даної експертної установи, її керівник повідомляє про це орган (особу), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), та просить залучити до проведення експертизи експерта відповідної спеціалізації. Залучення такого експерта проводиться з дотриманням вимог процесуального законодавства України.

Судом встановлено, що Бервін Володимир Петрович, є співробітником ДніпроНДІСЕ, що зареєстрований у встановленому порядку в Державному реєстрі оцінювачів за № 2862 від 19.05.2005 з правом проведення оцінки майна та майнових прав за такими напрямами: 1.1 "Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі експертна грошова оцінка земельних ділянок"; 1.2 "Оцінка машин і обладнання"; 1.3 "Оцінка дорожніх транспортних засобів"; 1.4 "Оцінка літальних апаратів"; 1.5 "Оцінка судноплавних засобів"; 1.7 "Оцінка рухомих речей, крім таких, що віднесені до машин, обладнання, дорожніх транспортних засобів, літальних апаратів, судноплавних засобів, та тих, що становлять культурну цінність"; 2.1 "Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів (крім оцінки прав на об`єкти інтелектуальної власності)"; 2.2 "Оцінка прав на об`єкти інтелектуальної власності".

Беручи до уваги, що питання, поставлені на розгляд судової експертизи можуть бути вирішені комплексною судовою економічною експертизою із залученням фахівця з оцінки майна та майнових прав, суд першої інстанції обгрунтовано надав згоду ДніпроНДІСЕ на виконання судової експертизи, призначеної ухвалою суду від 23.08.2023, як комплексної судової економічної експертизи із залученням фахівця з оцінки майна та майнових прав ОСОБА_3 .

До того ж, згідно з клопотанням експерта і вже наявної експертизи у справі, залучений фахівець з оцінки майна та майнових прав ОСОБА_3 , є саме залученим фахівцем, зокрема в частині проведення на засадах незалежної оцінки, що здійснюється згідно із Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність», який хоча і працює в експертній установі, втім не є судовим експертом, а є саме фахівцем (Сертифікат №2498 від 21.07.2001, Кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №3032 від 12.02.2005, Свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів №2862 від 19.05.2005, Посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ№3001-ПК від 07.12.2022 та ЦМК № 1373-ПК від 09.12.2022).

Отже, доводи скарги в частині посилань на те, що Бревін В.П. є судовим експертом, спростовані матеріалами самої справи.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, Верховним Судом у постанові №910/701/17 від 21.04.2021 зазначено, що згідно з наведеними положеннями ГПК України та Закону України "Про судову експертизу" висновок експерта у господарській справі може бути наданий державною спеціалізованою установою, судовим експертом, який не є працівником такої установи та іншим фахівцем (експертом) з відповідної галузі знань у порядку та на умовах, визначених Законом України "Про судову експертизу".

Таким чином, Верховний Суд підтвердив рівнозначність правового статусу висновків експерта, що готуються судовими експертами та тими, що готують інші фахівці з відповідних галузей знань без присвоєння відповідної кваліфікації.

Щодо посилань скарги на те, що оскаржувана ухвала в частині пункту 4 щодо зобов`язання здійснити оплату в сумі 265 048,00 гривень є незаконною та призводить до покладення на сторін додаткового фінансового навантаження.

Так, відповідно до статті 15 Закону України "Про судову експертизу" проведення експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Згідно з п.1.9 Інструкції №53/5 у випадках, передбачених законодавством, експертною установою надсилається рахунок вартості робіт за проведення експертиз (експертних досліджень.

З огляду на те, що ухвалою суду від 23.08.2023 відповідача Публічне акціонерне товариство "Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод", зобов`язано здійснити попередню оплату вартості експертного дослідження, судом першої інстанції обґрунтовано покладено обов`язок здійснити оплату вартості експертного дослідження у сумі 265 048,00грн згідно рахунку на оплату №266 від 09.04.2024 на відповідача.

При цьому, за приписами ст.129 ГПК України остаточний розподіл судових витрат здійснюється за результатами розгляду справи по суті, а не на стадії призначення і проведення експертизи, у зв`язку з чим на даному етапі є безпідставними доводи скарги про покладення додаткового фінансового навантаження на сторін, оскільки оспорюваною ухвалою витрати за експертизу покладені саме на відповідача, а не позивача (апелянта).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 275 та статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищенаведене, суд першої інстанції, розглядаючи клопотання, дав оцінку наданим сторонами доказам, правильно застосував норми матеріального і процесуального права, що у відповідності до ст. 276 ГПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду - без змін.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника у скарзі і відшкодуванню не підлягають.

Оскільки ухвала про призначення експертизи у справі, передбачена п.11 ч.1 ст.255 ГПК України, не відноситься до переліку ухвал, що можуть бути оскаржені після апеляційного перегляду в касаційному порядку за приписами п.2 ч.1 ст.287 ГПК України, то постанова апеляційного господарського суду не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 282-284 ГПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 у справі № 904/3676/22 - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 06.05.2024 у справі № 904/3676/22 залишити без змін.

Судові витрати ОСОБА_1 за подання апеляційної скарги на рішення суду покласти на заявника апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя А.Є. Чередко