ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04.03.2025м. ДніпроСправа № 904/3390/23
Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

без виклику сторін,

за позовом позивача-1: ОСОБА_1 ,

позивача-2: ОСОБА_2

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Дарвет",

відповідача-2: ОСОБА_3 ,

за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів ОСОБА_4

про стягнення безпідставно набутих вкладень для здійснення господарської діяльності та розвитку підприємства.

в с т а н о в и в:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 11.07.2024 у справі №904/3390/23 у задоволенні позову відмовлено у повному обсязі. Судові витрати зі сплати судового збору покладено на позивачів. Стягнуто з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідент. код НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідент. код НОМЕР_2 ) 8.324,06 грн витрат за проведення експертизи. Стягнуто з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідент. код НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідент. код НОМЕР_2 ) 6.215,78 грн витрат за проведення експертизи.

Як встановлено судом, під час виготовлення рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.07.2024 у справі №904/3390/23 у його резолютивній частині, помилково зазначено: «Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідент. код НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідент. код НОМЕР_2 ) 6.215,78 грн витрат за проведення експертизи.» замість: «Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідент. код НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідент. код НОМЕР_2 ) 6.215,78 грн витрат за проведення експертизи.».

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 ст. 243 ГПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Суд враховує, що рішення суду має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних та стилістичних помилок, виправлень). Частина 1 ст. 243 ГПК України містить диспозитивну норму щодо права суду або з власної ініціативи, або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки, якщо все ж такі мають місце. Під описками слід розуміти неправильне зазначення назв, найменувань, прізвищ, імен та по-батькові, адрес, написання слів тощо. Арифметичні помилки мають місце у випадку неправильного зазначення вихідних даних для розрахунків, що не відповідають матеріалам справи, або результатів здійснених арифметичних дій. Не можна вважати виправленням описки або арифметичної помилки дії суду щодо зміни змісту рішення або ухвали по суті, виправлення речень у цілому чи частини тексту, які не є технічними виправленнями. Зокрема, якщо неправильне визначення стягуваної суми є наслідком застосування норм права, які не підлягали застосуванню, то підстави для виправлення арифметичної помилки відсутні.

Про вирішення питання щодо виправлення допущених в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки постановляється ухвала. Дані питання вирішуються без повідомлення учасників справи, а за ініціативою суду за їх участю в судовому засіданні, проте неявка не перешкоджає розгляду.

Верховний Суд у своїй постанові від 21.07.2020 у справі №521/1074/17 визначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виявлені судом помилки в силу приписів ст. 243 ГПК України є описками, які були допущені при виготовленні процесуального документа, а тому підлягають виправленню.

Отже допущена судом описка в рішенні Господарського суду Дніпропетровської області від 11.07.2024 у справі №904/3390/23 підлягає виправленню в порядку ст. 243 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 234, 243 ГПК України, господарський суд

У Х В А Л И В :

Виправити описку, допущену в судовому рішенні Господарського суду Дніпропетровської області від 11.07.2024 у справі №904/3390/23.

В резолютивній частині рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.07.2024 у справі №904/3390/23 замість: «Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідент. код НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідент. код НОМЕР_2 ) 6.215,78 грн витрат за проведення експертизи.» слід читати: «Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , ідент. код НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ідент. код НОМЕР_2 ) 6.215,78 грн витрат за проведення експертизи.».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 ГПК України.

Суддя С.А. Дупляк