ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

03.03.2025м. ДніпроСправа № 904/217/25

Суддя Бєлік В.Г. , розглянувши матеріали

за зустрічним позовом Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ", Дніпропетровська область, м. Кам`янське

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК", м. Рівне

про зобов`язання вчинити певні дії

у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК", м. Рівне

до Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ", Дніпропетровська область, м. Кам`янське

про стягнення заборгованості за двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії № 29/04/24-09 від 29.04.2024 у загальному розмірі 12 043 393,48 грн.

ВСТАНОВИВ:

Через систему "Електронний суд" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" (далі - позивач), у якій просить стягнути з Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ" (далі - відповідач) заборгованість за двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії № 29/04/24-09 від 29.04.2024 у загальному розмірі 12 043 393,48 грн., яка складається з наступних сум: основний борг у розмірі 11 922 158,05 грн, інфляційні втрати у розмірі 97 622,06 грн, 3% річних у розмірі 23 613,37 грн.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.01.2025 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду від 22.01.2025 усунути недоліки позовної заяви , а саме надати:

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача;

- докази зарахування сплаченого судового збору у розмірі 144 520,72 грн., згідно з платіжною інструкцією № 431804 від 16.01.2025, до спеціального фонду Державного бюджету України.

28.01.2025 через систему "Електронний суд" від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" надійшла заява про усунення недоліків.

29.01.2025 через систему "Електронний суд" від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" надійшла заява про долучення доказів.

Таким чином позивачем вимоги ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.01.2025 виконано.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 26.02.2025 о 12:00 год.

24.02.2025 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

24.02.2025 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшла зустрічна позовна заява, у якій просить:

1. Поновити Акціонерному товариству «Дніпроазот» строк для подання зустрічного позову у справі № 904/217/25.

2. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕ.ТЕК» здійснити перерахунок фактично поставлених погодинних обсягів електричної енергії та оформити Додатки до Актів передачі - прийому обсягу купівлі-продажу електричної енергії за Двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії від 29.04.2024 № 29/04/24-09 з зазначенням показників поставлених обсягів електричної енергії з точністю до трьох знаків після коми.

3. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕ.ТЕК» здійснити перерахунок вартості фактично поставлених обсягів електричної енергії за Двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії від 29.04.2024 № 29/04/24-09 та скласти оновлені Акти передачі-прийому обсягу купівлі-продажу електричної енергії з зазначенням належних обсягів поставленої електричної енергії, її ціни за 1 МВт*год та загальної вартості товару.

24.02.2025 до суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.02.2025 заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів залишено без розгляду.

25.02.2025 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив.

У призначене судове засідання 26.02.2025 представник відповідача не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.02.2025 оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 13.03.2025 о 11:00 год.

28.02.2025 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.03.2025 задоволено заяву представника позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕ.ТЕК" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та підготовче судове засідання, яке призначене на 13.03.2025 о 11 год. 00 хв., вирішено проводити в режимі відеоконференції за участю представника позивача.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви та клопотання Акціонерного товариства "ДНІПРОАЗОТ", суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (частина 8 статті 165 ГПК України).

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно зі пунктами 1, 4, 7 статтею 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Ухвалою суду від 03.02.2025 при відкритті провадження у справі на виконання ст. 176 ГПК України було встановлено відповідачам строк для подання відзивів - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалу суду від 03.02.2025 було надіслано Акціонерному товариству «Дніпроазот» в електронному вигляді до його електронного кабінету 03.02.2025, що підтверджується повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи.

Всупереч вимогам ч. 1 ст. 180 ГПК України, відповідач подав зустрічний позов лише 24.02.2025, тобто з порушенням строків встановлених ч. 1 ст. 180 ГПК України.

Відповідно до пунктів 4-6 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню господарським судом заявнику.

Поряд з тим, у зустрічному позові відповідач заявив клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Відповідно до положень статті 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок поновлення та продовження процесуальних строків визначений в статті 119 ГПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

В обґрунтування поданого клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову, заявник зазначає, що зустрічний позов поданий з порушенням вказаних строків, оскільки У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України АТ «ДНІПРОАЗОТ» позбулося можливості безпечно та належним чином здійснювати, зокрема, і адміністративно-господарську діяльність з огляду на небезпечність перебування виробничого та адміністративного персоналу на території підприємства та складність забезпечення оперативної роботи адміністративного персоналу в дистанційному режимі.

Враховуючи пов`язані з воєнними діями негативні обставини, наявність цілозмінних простоїв у структурних підрозділах, беручи до уваги наявні факти обстрілів та ураження об`єктів інфраструктури України, суттєвий ризик та небезпеку заподіяння при продовженні виробничих процесів в умовах воєнних дій непоправної шкоди навколишньому природному середовищу, працівникам та обладнанню підприємства, населенню міста та області, а також з метою недопущення аварійних ситуацій, які можуть призвести до техногенної катастрофи, АТ «ДНІПРОАЗОТ» видано наказ від 25.02.2022 № 198 «Про простій в АТ «ДНІПРОАЗОТ», яким затверджено Акт про простій у структурних підрозділах АТ «ДНІПРОАЗОТ» від 25.02.2022 (Додаток № 1 до цього наказу) з 8:00 год. 25.02.2022. Таким чином, попри складні обставини, що існують на підприємстві, відповідач хоч і з пропуском строку на 5 днів, проте в розумний строк завчасно до проведення першого підготовчого засідання, направив відзив на позовну заяву, а також зустрічний позов, тим самим своїми діями не допустив зловживання процесуальними правами, уникнув необґрунтованого затягування розгляду справи та забезпечив подальше справедливе вирішення судом спору з дотриманням принципу змагальності.

Суд зазначає, що вказані обставини є поважними причинами пропуску встановленого строку.

Враховуючи викладене, суд вбачає підстав для продовження пропущеного строку у даному випадку, а тому заява про продовження строку на подання зустрічного позову підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1-2, 4-5 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Дана зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтями 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Вирішуючи питання щодо сплати судового збору, господарський суд повинен виходити, зокрема, з такого.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1, п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік", з 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з ч.1 ст.163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до п. 3.1. Інструкції Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 року № 22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до вказаної Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до вказаної Інструкції. Платіжне доручення оформляється платником згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Враховуючи вищенаведене, суд зазначає, що документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Як встановлено судом позивачем за зустрічним позовом заявлено дві не майнові вимоги, а саме:

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕ.ТЕК» здійснити перерахунок фактично поставлених погодинних обсягів електричної енергії та оформити Додатки до Актів передачі - прийому обсягу купівлі-продажу електричної енергії за Двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії від 29.04.2024 № 29/04/24-09 з зазначенням показників поставлених обсягів електричної енергії з точністю до трьох знаків після коми, за яку судовий збір становить 3 028,00 грн;

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕ.ТЕК» здійснити перерахунок вартості фактично поставлених обсягів електричної енергії за Двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії від 29.04.2024 № 29/04/24-09 та скласти оновлені Акти передачі-прийому обсягу купівлі-продажу електричної енергії з зазначенням належних обсягів поставленої електричної енергії, її ціни за 1 МВт*год та загальної вартості товару, за яку судовий збір становить 3 028,00 грн.

Згідно ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З урахуванням подачі позивачем за зустрічним позовом до суду зустрічної позовної заяви в електронній формі "Електронний суд", визначеної ним ціни позову, належний розмір судового збору становить 2 422,40 грн. (3 028,00 грн х 0,8).

Відтак, розмір судового збору за подання даного зустрічного позову становить 4 844,80 грн.

Однак позивачем за зустрічним позовом до матеріалів зустрічної позовної заяви надано на підтвердження сплати судового збору лиза за одну вимогу у розмірі 2 422,40 грн.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).

Виходячи з вищевикладеного, позивачу за зустрічним позовом необхідно сплатити (доплатити) судовий збір за подання до господарського суду даної зустрічної позовної заяви в розмірі 2 422,40 грн.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Пункт 1 ст. 6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі Креуз проти Польщі, no. 28249/95 від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Також суд зазначає, що згідно правової позиції Вищого господарського суду України, викладеної, зокрема, у Постанові від 04.12.2012 по справі № 5/5005/7237/2012, виконання позивачем вимог процесуального законодавства, які він зобов`язаний вчиняти до подання позову, не може здійснюватися після порушення провадження у справі.

Згідно частини 1, частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 46, 114, 119, 174, 180, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Поновити Акціонерному товариству "ДНІПРОАЗОТ" строк для подання зустрічного позову.

2. Зустрічну позовну заяву залишити без руху.

2. Позивачеві за зустрічним позовом протягом семи днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки зустрічної позовної заяви, а саме:

- надати докази сплати (доплати) судового збору у встановлених порядку та у розмірі 2 422,40 грн.

3. Роз`яснити Акціонерному товариству "ДНІПРОАЗОТ", що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків зустрічної позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із зустрічною позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Бєлік