УХВАЛА

24 лютого 2025 року

м. Київ

Справа № 917/1615/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.11.2024 у справі

за позовом заступника керівника Лубенської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Пирятинської міської ради Полтавської області

до: 1) Фермерського господарства "Берегове", 2) Ліквідаційної комісії Давидівської сільської ради Пирятинського району Полтавської області

про визнання незаконними рішень сесії Давидівської сільської ради Пирятинського району Полтавської області, визнання недійсним договору оренди землі та повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

07.02.2025 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.11.2024 (повний текст складено 12.11.2024), ухвалену за результатами перегляду рішення Господарського суду Полтавської області від 19.03.2024 у справі № 917/1615/21. Вказана касаційна скарга була подана 06.02.2025 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд".

Перевіривши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, що оскаржується, або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із частинами 2, 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 цього Кодексу.

Відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України останнім днем оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 06.11.2024, повний текст якої складено 12.11.2024, було 02.12.2024.

Проте заступник керівника Харківської обласної прокуратури подав касаційну скаргу 06.02.2025, тобто поза межами 20-денного строку, встановленого частиною 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України для подання касаційної скарги.

У касаційній скарзі заступник керівника Харківської обласної прокуратури заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. Обґрунтовуючи причини пропуску строку на касаційне оскарження, скаржник зазначає, що вперше подану в межах строку, передбаченого статтею 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційну скаргу у цій справі було повернуто ухвалою Верховного Суду від 03.02.2025. Причиною повернення первісної касаційної скарги стало подання скаржником процесуальних документів без дозволу Суду на їх подання в паперовій формі після звернення з касаційною скаргою в електронній формі. Скаржник зазначає, що працівники органів прокуратури не завжди мають можливість виконувати окремі процесуальні дії у зв`язку з небезпекою для життя через постійні обстріли міста Харкова ворожими військами та веденням активних бойових дій на території Харківської області, відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою та іншими обставинами, викликаними воєнним станом. Крім того, як зазначає скаржник, у період з 21.12.2024 до 30.12.2024 територія Харківської області 34 рази перебувала у стані повітряних тривог загальною тривалістю понад 70 годин, з них у робочі дні (23-27 грудня 2024 року, 30 грудня 2024 року) - понад 2 доби. Нестабільна робота електромережі, ускладнення електропостачання, електронних сервісів у тому числі й підсистеми "Електронний суд", що є наслідком ворожих обстрілів міста Харків і області, на думку скаржника, є об`єктивно непереборними обставинами, які пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для подання 30.12.2024 Харківською обласною прокуратурою заяви про усунення недоліків вперше поданої касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.11.2024 у справі № 917/1615/21 в електронній, а не в паперовій формі. Скаржник також зазначає, що в межах визначеного Судом відповідно до ухвали Верховного Суду від 20.12.2024 десятиденного строку (21.12.2024 - 30.12.2024) було 4 вихідні дні, що суттєво скоротило для прокурора час на вчинення процесуальних дій для належного виконання зазначеної ухвали Суду. Вдруге звертаючись із касаційною скаргою, скаржник просить Суд визнати поважними причини пропуску строку і врахувати, шо він повторно подав касаційну скаргу у розумний строк з моменту отримання ухвали про повернення первісної касаційної скарги.

Розглянувши клопотання заступника керівника Харківської обласної прокуратури про поновлення строку на касаційне оскарження, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави, викладені у ньому, є неповажними з огляду на таке.

Право господарського суду при вирішенні питання, що виникає у зв`язку із поновленням пропущеного процесуального строку, унормовується процесуальним законодавством. Зокрема, відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обґрунтування клопотання або заяви про його поновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Суд зазначає, що клопотання чи заява про поновлення процесуального строку має містити обґрунтування причин пропуску строку і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. До клопотання чи заяви повинні бути додані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Однак у заявленому клопотанні заступник керівника Харківської обласної прокуратури не наводить причин, які унеможливили його звернення до Суду із заявою про надання дозволу на подання документів у паперовій формі після подання касаційної скарги в електронній формі разом із матеріалами усунення недоліків вперше поданої касаційної скарги чи раніше. Крім того, скаржник не додав до касаційної скарги жодних доказів, які би підтверджували нестабільність роботи підсистеми "Електронний суд" у період з 21.12.2024 до 30.12.2024. При цьому колегія суддів встановила, що згідно з відомостями комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" заступник керівника Харківської обласної прокуратури Кравченко Андрій Григорович, який є підписантом касаційної скарги у цій справі, у період з 21.12.2024 до 30.12.2024 подавав до Верховного Суду касаційні скарги через підсистему "Електронний суд" у справах № 922/3921/21 (922/1371/22), № 922/980/21, № 922/3775/21.

Отже, колегія суддів вважає, що скаржник не навів достатніх причин пропуску строку на касаційне оскарження, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Колегія суддів зауважує, що норми Господарського процесуального кодексу України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати суду докази та доводити ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Крім того, процесуальним законом не передбачено, що після повернення касаційної скарги перебіг строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції розпочинається заново. Також не передбачено, що у разі повторного подання касаційної скарги учасник справи має безумовне право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Суд касаційної інстанції у кожному конкретному випадку повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Оскільки скаржник в обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження не навів причин, які були б об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення скаржника та були би пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення ним процесуальної дії, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження визнається судом необґрунтованим.

Частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги заступнику керівника Харківської обласної прокуратури необхідно подати до суду касаційної інстанції клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, в якому навести інші підстави, підтверджені належними доказами, для поновлення цього строку.

З огляду на викладене касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.11.2024 у справі № 917/1615/21 слід залишити без руху на підставі частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали заступнику керівника Харківської обласної прокуратури буде відмовлено у відкритті касаційного провадження за його касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.11.2024 у справі № 917/1615/21 на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 06.11.2024 у справі № 917/1615/21 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак

До уваги учасників судового процесу!

Згідно з новою редакцією частин 5 - 9 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитися з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль).