УХВАЛА

про визнання заяви про відвід судді необґрунтованою

м. Київ

03.03.2025Справа № 910/15830/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукаса А.Ю., розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаль» про відвід судді від розгляду справи № 910/15830/24

за позовом керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва (вул. Костянтинівська, 19-Б, м. Київ, 04071; ідентифікаційний код 02910019) в інтересах держави в особі Київської міської ради (вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01044; ідентифікаційний код 22883141)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаль» (пр-т. Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152; ідентифікаційний код 31458351)

про усунення перешкод у користування та розпорядженні земельною ділянкою, припинення права володіння нерухомим майном та скасування державної реєстрації,

Представники сторін: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернувся керівник Подільської окружної прокуратури міста Києва (далі за текстом - Прокурор) в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі за текстом - КМР, Позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаль» (далі за текстом - ТОВ «Реаль», Відповідач), в якому просить суд:

- усунути перешкоди територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою комунальної форми власності площею 0,1301 га з кадастровим номером :90:137:0136 за адресою: проспект Павла Тичини, 18, м. Київ шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕАЛЬ» (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) повернути вказану земельну ділянку територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради з приведенням її у придатний для використання стан шляхом звільнення від частини нежитлової будівлі літера «В» (площа накладання будівлі на земельну ділянку з кадастровим номером :90:137:0136 становить 212,9780 кв.м.), нежитлових будівель літера «Г» площею 31,6809 кв.м., літера «Д» площею 121,601 кв.м., літера «Е» площею 35,3189 кв.м., літера «Ж» площею 28,2101 кв.м., літера « 3» площею 28,229 кв.м., підпірної стіни площею 12,399 кв.м.;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕАЛЬ» (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера «Г», за адресою: м. Київ, проспект Павла Тичини, 18, загальною площею 25 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕАЛЬ» (, просп. Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера «Д», за адресою: м. Київ, проспект Павла Тичини, 18, загальною площею 200,29 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕАЛЬ» (, просп. Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера «Е», за адресою: м. Київ, проспект Павла Тичини, 18, загальною площею 25,75 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕАЛЬ» (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера «Ж», за адресою: м. Київ, проспект Тичини, 18, загальною площею 24,18 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000;

- припинити володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕАЛЬ» (, проспект Павла Тичини, 9, кв. 133, м. Київ, 02152) нежитловою будівлею літера «З», за адресою: м. Київ, проспект Тичини, 18, загальною площею 22,55 кв.м., шляхом внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про відсутність права із закриттям розділу та реєстраційної справи на об`єкт нерухомого майна 000.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 27.01.2025.

27.12.2024 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення КМР.

Підготовче засідання 27.01.2025 відкладено на 10.02.2025.

07.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Відповідача про продовження процесуального строку на подачу відзиву.

10.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву.

10.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшла відповідь на відзив на позовну заяву та зустрічна позовна заява.

Підготовче засідання 10.02.2025 відкладено на 03.03.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.02.2025 зустрічну позову заяву ТОВ «Реаль» та додані до неї документи повернуто заявнику.

14.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Відповідача про продовження строку для долучення доказів до матеріалів справи.

17.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Відповідача про поновлення процесуального строку на долучення доказів до матеріалів справи.

18.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшов від Відповідача відвід судді Пукаса А.Ю. від розгляду справи.

19.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли заперечення Прокурора на заяву про відвід судді.

21.02.2025 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшли заперечення Прокурора на клопотання про продовження строку на подання відзиву.

Відповідно до частин 2, 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом - ГПК України) питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Враховуючи те, що заява про відвід надійшла за час перебування судді у відпустці та більше ніж за три робочі дні до засідання, суд вважає за необхідне розглянути таку заяву для вирішення питання щодо його обґрунтованості чи необґрунтованості.

При цьому судом враховано, що фактично підставою для звернення до суду із заявою про відвід судді став лист Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 17.02.2025.

Відповідно до частини 2 статті 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Так, положеннями частини 1 та 2 статті 35 ГПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

В обґрунтування поданої заяви Відповідач зазначає, що 17.02.2025 від Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) надійшла відповідь № 062/111-18-854 від 17.02.2025 на адвокатський запит у якому зазначається, що Пукас Антон Юрійович у період з 11.08.2010 до 25.11.2011 року перебував у трудових відносинах з Головним управління комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Рішенням Київської міської ради № 6023/6064 від 02.03.2023 року затверджено Положення про Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі за текстом - Положення), пунктом 1 якого визначено, що Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), утворений за рішенням Київської міської ради від 20.06.2002 року № 28/28 «Про утворення виконавчого органу Київської міської ради та затвердження його структури і загальної чисельності».

Департамент перейменовано відповідно до рішення Київської міської ради від 15.03.2012 року № 198/7375 «Про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» з Головного управління комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яке є правонаступником Головного управління з питань майна Київської міської державної адміністрації.

Пунктом 2 Положення визначено, що Департамент підзвітний та підконтрольний Київській міські раді, підпорядковується Київському міському голові, що входить до структури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), виконує функції органу місцевого самоврядування та, у визначених законодавством України випадках, виконує функції державної виконавчої влади.

В силу зазначеного, оскільки суддя у справі № 910/15830/24 Пукас А.Ю. перебував у трудових відносинах з Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на переконання Відповідача наявні підстави для відводу судді від розгляду даної справи на підставі пункту 2 частини 1 статті 35 ГПК України.

Дослідивши подану заяву Відповідача про відвід судді, суд дійшов висновку про її необґрунтованість в силу наступного.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зав`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися порушення порядку визначення судді для розгляду справи або процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» від 24.05.1989).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

За змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 суд у межах своїх повноважень має бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ветштайн проти Швейцарії» від 21.12.2000).

Щодо суб`єктивного критерію, то презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при з`ясуванні питання про те, чи існують законні підстави для побоювання щодо відсутності безсторонності у певного судді, позиція заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути ці побоювання об`єктивно виправдані.

Суд зазначає, що його перебування у трудових відносинах з Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) припинено вже більше 13-ти років, що свідчить про сплив значного періоду часу.

Відповідач подаючи заяву про відвід досить формально та широко трактує поняття трудових відносин та трудового підпорядкування.

Проаналізувавши основні завдання Департаменту, які визначено пунктом 4 Положення, на яке посилається Відповідач, суд зазначає, що робота останнього стосується управління об`єктами комунальної власності територіальної громади міста Києва, що в свою чергу свідчить про відмінність від предмету спору у даній справі, який натомість відноситься до категорії земельних спорів.

Відтак, враховуючи категорію даної справи, враховуючи те, що даний склад суду не мав та не має відносин з учасниками справи, які стосувалися чи були б дотичними з предметом даного спору, враховуючи те, що суддею не приймалося жодних рішень владно-управлінського характеру в межах спірних правовідносин, які в свою чергу виникли поза межами перебування у трудових відносинах Пукаса А.Ю. та Головного управління комунальної власності м. Києва,суд не вбачає підстав для визнання заяви Відповідача обґрунтованою.

Суд зазначає, що Відповідачем не доведено наявність упередженості судді Пукаса А.Ю. та існування у останнього приватного інтересу, який би міг призвести до конфлікту інтересів у зв`язку із небезсторонністю та упередженістю судді.

При вирішення заяви про відвід судом також враховано заперечення Прокурора та його посилання на практику Верховного Суду, викладену у постанові від 11.12.2023у справі № 925/200/23.

З огляду на викладене вище, враховуючи те, що суд дійшов висновку про необґрунтованість поданої представником Відповідача заяви про відвід судді, остання підлягає передачі для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 32 цього Кодексу.

Керуючись статтями 35, 39 та 234 ГПК України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаль» про відвід судді від розгляду справи № 910/15830/24 - визнати необґрунтованою.

2. Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Реаль» про відвід судді від розгляду справи № 910/15830/24 передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 ГПК України.

Ухвала набрала законної сили 03.03.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя Антон ПУКАС