ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2025 року м.Дніпро Справа № 912/610/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії

головуючого судді: Мороза В.Ф. (доповідач),

суддів: Паруснікова Ю.Б., Чередка А.Є.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія сонця" на рішення господарського суду Кіровоградської області від 30.05.2024 (суддя Коваленко Н.М.)

у справі № 912/610/24

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія сонця"

про стягнення 128 543,47 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПрАТ "НЕК "Укренерго") звернулось до господарського суду Кіровоградської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) "Енергія сонця" про стягнення 128 543,47 грн, з яких: 63 941,47 грн боргу, 8 942,30 грн 3 % річних, 36 186,14 грн інфляційних втрат, 3 510,07 грн пені та 15 963,49 грн штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору № 0816-03015 від 11.06.2019 про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління в частині повної та своєчасної оплати отриманих послуг.

Рішенням господарського суду Кіровоградської області від 30.05.2024 у справі № 912/610/24 позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ТОВ "Енергія сонця" на користь ПрАТ "НЕК "Укренерго" 63 941,47 грн боргу, 8 942,30 грн 3 % річних, 36 186,14 грн інфляційних втрат, 3 510,07 грн пені, 15 963,49 грн штрафу та 2 422,40 грн судового збору за подання позову.

Вирішуючи спір суд першої інстанції дійшов висновку про надання позивачем відповідачу послуг за договором № 0816-03015 від 11.06.2019 та неналежне виконання останнім зобов`язань в частині повної та своєчасної оплати отриманих послуг.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ТОВ "Енергія сонця" подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким стягнути з відповідача на користь позивача 444,37 грн 3 % річних та 1 203,44 грн інфляційних втрат, а в задоволенні решти вимог - відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначав, що ним було сплачено 63 941,47 грн боргу згідно платіжного доручення № 254 від 27.03.2024, яке долучено до матеріалів апеляційної скарги, і вказаний доказ відповідач не міг подати суду першої інстанції, оскільки під час розгляду судом справи на підприємстві був відсутній юрист, а директор був зайнятий проходженням перевірки Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), яка проводилась протягом березня та квітня 2024 року. В той же час про сплату заборгованості було відомо позивачу, який не повідомив про це суд.

Також скаржник зазначав, що позивач звернувся до господарського суду з пропуском строку для нарахування пені та штрафу, а 3 % річних та інфляційні втрати розраховані ним некоректно, у зв`язку з чим відповідач в апеляційній скарзі навів контррозрахунок 3 % річних та інфляційних втрат за період прострочення виконання грошового зобов`язання з 01.10.2023 по 24.01.2024.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.09.2024, у складі колегії суддів: Чус О.В. (головуючий), Чередко А.Є., Мороз В.Ф., відкрито апеляційне провадження у порядку письмового провадження, без повідомлення (виклику) учасників справи.

16.09.2024 до апеляційного суду надійшов відзив позивача із запереченнями на апеляційну скаргу, в яких представник зазначав про недоведеність відповідачем винятковості випадку та причин, що об`єктивно не залежали від нього для надання доказу оплати заборгованості суду першої інстанції під час розгляду справи, а також посилався на правомірність заявлених вимог, у зв`язку з простроченням відповідачем виконання грошового зобов`язання з оплати отриманих послуг.

25.09.2024 до апеляційного суду надійшло клопотання скаржника про закриття провадження у справі в частині стягнення 63 941,47 грн заборгованості, з огляду на оплату відповідачем цього боргу.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 04.11.2024, у складі колегії суддів: Мороз В.Ф. (головуючий), Чередко А.Є., Парусніков Ю.Б., прийнято апеляційну скаргу до провадження у визначеному складі суддів.

Відповідно до ст.ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. Апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Апеляційний господарський суд, дослідивши наявні у справі докази, повноту їх дослідження місцевим господарським судом, перевіривши правильність висновків суду першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як підтверджується матеріалами справи, 11.06.2019 між Державним підприємством "НЕК "Укренерго" та ТОВ "Енергія сонця" укладено договір № 0816-03015 про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (далі - договір).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 договору (у редакції додаткової угоди від 14.08.2019) ПрАТ "НЕК "Укренерго", як оператор системи передачі (далі - ОСП) / виконавець, зобов`язався надавати послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами ТОВ "Енергія сонця" (далі - користувач) у складі об`єднаної енергетичної системи (далі - ОЕС) України, а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема, безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки (далі - послуга), а користувач зобов`язався здійснювати оплату за надану послугу відповідно до умов цього договору.

Згідно з пунктами 2.1, 2.2, 2.3 договору (у редакції додаткової угоди від 14.08.2019) оплата послуг здійснюється за тарифом, який встановлюється НКРЕКП, відповідно до затвердженої нею методики та оприлюднюється виконавцем на своєму офіційному веб-сайті https://ua.energy/. Тариф застосовується з дати прийняття, якщо більш пізній термін не визначено у документів, яким затверджено тариф. Обсяг наданої послуги для виробників визначається як обсяг відпущеної електроенергії - для виробників, як обсяг спожитої електричної енергії - для споживачів. Вартість послуги за розрахунковий період визначається як добуток обсягу наданої послуги на значення тарифу, що діє у визначений розрахунковий період.

Пунктом п. 2.4 договору (у редакції додаткової угоди від 14.08.2019) визначено, що розрахунок за надану послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків: до 10 числа розрахункового місяця - 35 % вартості послуги; до 20 числа розрахункового місяця - 35 % вартості послуги; до останнього банківського дня календарного місяця - 30 % вартості послуги. Плановий обсяг послуги на розрахунковий період визначається на основі наданих користувачем і погоджених ОСП повідомлень щодо планового обсягу передачі електроенергії на розрахунковий період.

У п. 2.5 договору (у редакції додаткової угоди від 14.08.2019 з урахуванням додаткової угоди № 4 від 23.06.2020) передбачено, що користувач здійснює розрахунок з виконавцем за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління протягом 3-ох банківських днів з дати отримання та на підставі акта надання послуги. Акт надання послуги ОСП надає користувачу протягом перших 5-ти робочих днів місяця, наступного за розрахунковим.

За положеннями п. 2.7 договору (у редакції додаткової угоди від 14.08.2019) оплата послуги здійснюється на підставі рахунків, наданих виконавцем або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою "системи управління ринком" за умови наявності електронного підпису тієї особи, яка уповноважена підписувати документи в електронному вигляді, у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 договору (у редакції додаткової угоди № 5 від 17.09.2021) ОСП зобов`язався надавати послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, а саме управління режимами роботи ОЕС України з виробництва, передачі, забезпечення планових перетоків електричної енергії по міждержавних лініях зв`язку ОЕС України з енергосистемами суміжних країн, розподілу та споживання електричної енергії для забезпечення здатності енергосистеми задовольняти сумарний попит на електричну енергію та потужність у кожний момент часу з дотриманням вимог енергетичної, техногенної та екологічної безпеки (далі - послуга), а користувач зобов`язався здійснювати оплату за надану послугу відповідно до умов цього договору.

За умовами пунктів 2.2, 2.3, 2.4 договору (у редакції додаткової угоди № 5 від 17.09.2021) оплата послуг здійснюється за тарифом, який встановлюється НКРЕКП, відповідно до затвердженої нею методики та оприлюднюється ОСП на своєму офіційному веб-сайті https://ua.energy/. Тариф застосовується з дня набрання чинності постановою, якою встановлено тариф, якщо більш пізній строк не визначено такою постановою. Обсяг наданої послуги визначається відповідно до розділу XI Кодексу системи передачі. Вартість послуги за розрахунковий період визначається як добуток обсягу наданої послуги на значення тарифу, що діє у визначений розрахунковий період. На вартість послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.

Згідно з п. 2.5 договору (у редакції додаткової угоди № 5 від 17.09.2021) розрахунок за надану послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків: до 10 числа розрахункового місяця - 35 % вартості послуги; до 20 числа розрахункового місяця - 35 % вартості послуги; до останнього банківського дня календарного місяця - 30 % вартості послуги.

Відповідно до п. 2.6 договору (у редакції додаткової угоди № 5 від 17.09.2021) плановий обсяг послуги на розрахунковий період визначається на основі наданих користувачем повідомлень щодо планового обсягу передачі електричної енергії на розрахунковий період. У разі зміни планових обсягів послуги протягом розрахункового місяця користувач передає ОСП повідомлення про зміну обсягів послуги. ОСП протягом 5-ти робочих днів після отримання такого повідомлення коригує розмір наступних планових платежів.

Згідно з п. 2.7 договору (у редакції додаткової угоди № 5 від 17.09.2021) користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління протягом 3-ох банківських днів з дати отримання та на підставі акта надання послуги. Акт надання послуги ОСП надає користувачу протягом перших 11-ти календарних днів місяця, наступного за розрахунковим. Вартість наданої послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), адміністратором комерційного обліку (далі - АКО). Коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається АКО протягом 10-ти календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в "системі управління ринком", що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Акт коригування наданої послуги у відповідному розрахунковому періоді у двох примірниках ОСП направляє користувачу. Користувач здійснює підписання акта коригування наданої послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3-ох календарних днів та повертає один примірник підписаного акта ОСП. Оплату вартості послуги, що виникла в результаті коригування обсягів та вартості послуг, користувач здійснює протягом 3-ох банківських днів з дня отримання акта.

Згідно з п. 10.1 договору (у редакції додаткової угоди № 5 від 17.09.2021, умови якої поширюються на взаємовідносини сторін, які виникли до її укладення з 08.02.2020 відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України), планові обсяги послуги користувач зобов`язаний подавати ОСП до 25-ої доби місяця, що передує розрахунковому місяцю. Форма подання повідомлення розміщена на офіційному веб-сайті ОСП у постійному онлайн доступі.

Відповідно до п. 10.1 договору (у редакціях, викладених додатковими угодами від 28.12.2021 та від 27.04.2023) планові обсяги послуги користувач зобов`язаний подавати виконавцю до десятої доби місяця, що передує розрахунковому місяцю. Виконавець протягом 3-ох днів їх погоджує і повертає користувачу, у разі не погодження.

За умовами п. 2.7 договору (у редакціях, викладених додатковими угодами від 28.12.2021 та від 27.04.2023) користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15-ого числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання послуги, наданих виконавцем, або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою "системи управління ринком", або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді. Вартість наданої послуги за розрахунковий період визначається до 10-ого числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються АКО. Акти приймання-передачі послуги направляються користувачам до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Коригування обсягів та вартості наданої послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10-ти календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в системи управління ринком, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Оплату вартості послуги, після коригування обсягів, користувач здійснює до 15-ого числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта надання послуги (включно). Акти надання послуги та акти коригування до актів надання послуги у відповідному розрахунковому періоді виконавець направляє користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням сервісу) або надає користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.

Згідно з п. 10.6 договору (у редакціях, викладених додатковими угодами від 28.12.2021 та від 27.04.2023) будь-які документи, що створюються/укладаються сторонами під час виконання договору (у тому числі акт надання послуги або акт коригування до акта наданої послуги), можуть бути підписані сторонами як у паперовій формі шляхом проставлення власноручного підпису уповноваженої особи на час тимчасового нефункціонування сервісу, про що виконавець зобов`язаний повідомити на своєму веб-сайті, так і в електронній формі з використанням електронного підпису (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено Законом) за допомогою сервісу, який забезпечує юридично значимий електронний документообіг між сторонами та знаходиться в мережі інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/. Один документ повинен бути підписаний обома сторонами в один і той самий спосіб (залежно від форми документа).

Пунктом п. 10.7 договору (у редакціях, викладених додатковими угодами від 28.12.2021 та від 27.04.2023) визначено, що рахунки, акти надання послуги, акти коригування до актів надання послуги, акти звірки розрахунків та повідомлення вважаються отриманими стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачу, що підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції. Електронний документ, який направляється стороною на виконання договору через сервіс, вважається одержаним іншою стороною з часу набуття документом статусу "доставлено" у сервісі. Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, породжує права та обов`язки для сторін, та визнається рівнозначним документом ідентичним документу, який міг би бути створений однією зі сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб.

Положеннями п. 2.9 договору у редакціях, викладених додатковими угодами від 28.12.2021 та від 27.04.2023 (та п. 2.10 договору в попередній редакції, викладеній додатковою угодою від 17.09.2021) передбачено, що за відсутності заборгованості надлишок коштів, що надійшли протягом розрахункового періоду, зараховується в рахунок оплати наступного розрахункового періоду. За наявності заборгованості кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном її виникнення. При повній сплаті заборгованості минулих періодів надлишок коштів зараховується в оплату штрафних санкцій, за наявності згоди користувача.

Відповідно до пунктів 3.2.1, 3.3.2 договору (у всіх редакціях) користувач зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі здійснювати розрахунки за договором, а виконавець має право своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надану послугу.

Матеріали справи містять виставлені відповідачем позивачу планові обсяги надання послуги; акти надання послуги за відповідні періоди; рахунки-фактури виставлені виконавцем на оплату користувачем послуг, а також розрахунки відповідача за договором.

Позивач зазначав, що у відповідача наявна заборгованість в розмірі 63 941,47 грн, яка складається із боргу за такі періоди: жовтень 2023 року в розмірі 28 530,84 грн; листопад 2023 року в розмірі 24 163,67 грн; грудень 2023 року в розмірі 11 246,96 грн, а враховуючи, що оплата отриманих відповідачем послуг здійснювалась ним протягом дії договору несвоєчасно, позивачем також заявлено до стягнення 8 942,30 грн 3 % річних з 01.07.2020 по 16.01.2024, 36 186,14 грн інфляційних втрат з грудня 2020 року по січень 2024 року, 3 510,07 грн пені з 01.07.2020 по 25.04.2022 та 15 963,49 грн штрафу з 21.08.2020 по 20.04.2022.

Вирішуючи спір суд першої інстанції дійшов висновку про надання позивачем відповідачу послуг за договором № 0816-03015 від 11.06.2019 та неналежним виконанням останнім зобов`язань в частині повної та своєчасної оплати отриманих послуг.

Колегія суддів погоджується з таким висновком враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище регулює Закон України "Про ринок електричної енергії".

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

Диспетчерським управлінням, згідно з п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії", є оперативно-технологічне управління ОЕС України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 903 ЦК України).

За змістом статей 193, 202 ГК України та статей 525, 526, 599 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства; одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом; зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За змістом укладеного договору сторонами узгоджено здійснення оплати на умовах поетапної попередньої оплати у розмірі та строки, передбачені пунктом 2.4 договору (в редакції додаткової угоди від 14.08.2019), пунктом 2.5 договору (в редакції додаткових угод від 17.09.2021, від 28.12.2021, від 27.04.2023) та передбачено строк остаточного розрахунку згідно пункту 2.5 договору (в редакції додаткової угоди від 14.08.2019 з урахуванням додаткової угоди № 4 від 23.06.2020), пункту п. 2.7 договору (в редакції додаткових угод від 17.09.2021, від 28.12.2021, від 27.04.2023).

З матеріалів справи вбачається, що на виконання умов договору виконавець надавав користувачу послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, які останній своєчасно та у повному обсязі не оплачував.

Доказів на підтвердження погашення 63 941,47 грн заборгованості відповідач під час розгляду справи судом першої інстанції не надав та доводи позивача щодо наявності боргу не спростував, а отже вимога позивача про стягнення з відповідача цієї заборгованості обґрунтовано задоволена господарським судом.

Надане апелянтом платіжне доручення № 254 від 27.03.2024 на суму 63 941,47 грн, яке не було ним подано суду першої інстанції, судом апеляційної інстанції не приймається до уваги, оскільки з матеріалів справи вбачається, що відповідач був обізнаний з розглядом цієї справи судом першої інстанції та, відповідно, не був позбавлений можливості подати такий доказ в установлений процесуальний строк.

В той же час наведені апелянтом доводи в обґрунтування прийняття судом апеляційної інстанції доказу оплати заборгованості не визнаються винятковими та такими, що об`єктивно не залежали від нього, оскільки відповідач не був позбавлений можливості укласти договір про надання правничої допомоги та делегувати іншій особі повноваження щодо доступу до електронного кабінету товариства для прийняття участі у даній справі та надання суду своєї позиції щодо предмета спору із відповідними доказами.

Також слід зазначити, що твердження відповідача щодо перевірки НКРЕКП на підприємстві протягом березня та квітня 2024 року не доводяться ним документально, а оскаржуване рішення судом першої інстанції прийнято 30.05.2024, проте відповідач своїми процесуальними правами не скористався.

Частиною 3 статті 269 ГПК України передбачено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Згідно з частинами 1, 3, 4 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи наведене, колегія суддів відхиляє клопотання апелянта про закриття провадження у справі в частині стягнення 63 941,47 грн заборгованості, яке подане суду апеляційної інстанції.

Позивач також зазначав про періодичне порушення відповідачем строків оплати отриманих за договором послуг, у зв`язку з чим нараховані та заявлені до стягнення 8 942,30 грн 3 % річних з 01.07.2020 по 16.01.2024, 36 186,14 грн інфляційних втрат з грудня 2020 року по січень 2024 року, 3 510,07 грн пені з 01.07.2020 по 25.04.2022 та 15 963,49 грн штрафу з 21.08.2020 по 20.04.2022, що вбачається з розрахунку долученого до матеріалів справи за період з 2019 року по 16.01.2024.

Порушенням зобов`язання, відповідно до статті 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (стаття 548 ЦК України). Виконання зобов`язань може забезпечуватись згідно договору неустойкою (штрафом, пенею). Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Як зазначено в ч. 1 ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Частиною 6 статті 232 ГК України встановлено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Згідно з пунктами 6.1, 6.10 договору (у всіх редакціях) за внесення платежів, передбачених главою 2 цього договору, з порушенням термінів користувач сплачує виконавцю пеню в розмірі 0,1 % від суми боргу за кожен день прострочення платежу, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України. За необґрунтовану відмову від виконання своїх зобов`язань винна сторона сплачує іншій стороні штраф у розмірі 3 % від вартості послуг розрахункового періоду, у якому зафіксовано невиконання такого зобов`язання. Сплата штрафних санкцій за відмову від виконання своїх зобов`язань не звільняє сторони від виконання зобов`язання в натурі, крім випадку, коли управнена сторона відмовилася від прийняття виконання зобов`язання.

Відповідно до статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Перевіривши розрахунки позивача апеляційним судом встановлено, що вони є обґрунтованими та арифметично вірними, а тому позовні вимоги про стягнення з відповідача 8 942,30 грн 3 % річних, 36 186,14 грн інфляційних втрат, 3 510,07 грн пені та 15 963,49 грн штрафу правомірно задоволені судом першої інстанції.

Разом з цим наведений скаржником в апеляційній скарзі контррозрахунок 3 % річних та інфляційних втрат здійснений ним без врахування періодичних прострочень платежів починаючи з 2020 року по січень 2024 та без врахування наявної заборгованості у відповідні дати неналежного виконання грошового зобов`язання з оплати.

Щодо тверджень апелянта про сплив строку спеціальної позовної давності до заявлених позивачем вимог щодо стягнення пені та штрафу, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 256 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Приписами статті 258 ЦК України передбачено, що для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Зі змісту частини 3 та 4 статті 267 ЦК України випливає, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

З зазначених підстав, оскільки рішення по суті спору ухвалюється судом першої інстанції, а на стадії апеляційного провадження здійснюється перегляд законності й обґрунтованості рішення суду, то заява про застосування позовної давності може бути розглянута, якщо вона подана під час розгляду справи в суді першої інстанції, чого відповідачем у даній справі не було зроблено, а отже, у такому випадку, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості застосовувати сплив строку позовної давності.

Водночас колегія суддів відхиляє доводи апелянта щодо пропуску строку позивачем спеціальної позовної давності з огляду на те, що строк визначений ст. 258 ЦК України, на вимоги позивача щодо стягнення з відповідача пені з 01.07.2020 по 25.04.2022 та штрафу з 21.08.2020 по 20.04.2022, в силу приписів п. 12 Прикінцевих положень ЦК України продовжено на строк дії карантину (з 12.03.2020 по 01.07.2023), а в силу приписів п. 19 Прикінцевих положень ЦК України перебіг позовної давності зупинено на строк дії воєнного стану (з 24.02.2022 до закінчення воєнного стану), що відповідає правовим висновкам, зокрема, викладеними у постановах Верховного Суду 12.06.2024 у справі № 906/871/21 (пункт 81), від 28.03.2024 у справі 903/877/20 (903/932/23) (пункт 94).

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що апелянтом не доведено обґрунтованості апеляційної скарги, а отже апеляційний суд погоджується із рішенням господарського суду і підстав для його скасування або зміни не має.

Відповідно до статті 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на апелянта.

Керуючись статтями 129, 269, 275-279 ГПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергія сонця" на рішення господарського суду Кіровоградської області від 30.05.2024 у справі № 912/610/24 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Кіровоградської області від 30.05.2024 у справі № 912/610/24 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на апелянта.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя В.Ф.Мороз

Суддя А.Є.Чередко

Суддя Ю.Б.Парусніков