ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" лютого 2025 р. Справа№ 910/8973/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

секретар судового засідання Медведєва К.І.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024

про призначення судової економічної експертизи

у справі № 910/8973/24 (суддя Лиськов М.О.)

за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова»

до Публічного акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України»

про стягнення 2 157 241,56 грн

ВСТАНОВИВ:

18.07.2024 Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» (далі - СТОВ «Дружба-нова») звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» (далі - АТ «ДПЗКУ») про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди за Договором складського зберігання зерна №48-3Б/2022 від 08.09.2022 у розмірі 2 157 241,56 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Під час розгляду справи, 29.08.2024, від Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи, на вирішення якої позивач просив поставити такі питання:

- чи підтверджується документально наданий позивачем розрахунок збитків у вигляді упущеної вигоди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» у розмірі 2 157 241,56 грн, які були завдані внаслідок не повернення Публічним акціонерним товариством «Державна продовольчо-зернова корпорація України» 440 589 кг зерна кукурудзи 3 класу врожаю 2022 року та не поставки такого зерна Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» компанії Inerco Trade S.A. в межах контракту №2223-FC-FWD-I-DRZ-1 від 19.12.2022?

- який розмір збитків у вигляді упущеної вигоди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова», які були завдані внаслідок не повернення Публічним акціонерним товариством «Державна продовольчо-зернова корпорація України» 440 589 кг зерна кукурудзи 3 класу врожаю 2022 року та не поставки такого зерна Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» компанії Inerco Trade S.A. в межах контракту №2223-FC-FWD-I-DRZ-1 від 19.12.2022 є документально обґрунтованим?

В обґрунтування необхідності призначення судової експертизи позивач зазначав, що його вимоги у даній справі стосуються стягнення з відповідача збитків у вигляді упущеної вигоди, суму яких позивач розрахував самостійно, виходячи з різниці між вартістю неповернутої відповідачем зі зберігання кукурудзи, яку позивач мав поставити Inerco Trade S.A. за контрактом №2223-FC-FWD-1-DRZ-1 від 19.12.2022, та сумою, отриманою позивачем за рішенням суду у справі № 910/15346/23.

04.09.2024 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення на клопотання позивача про призначення судової експертизи, в яких АТ «ДПЗКУ» заперечувало проти задоволення клопотання позивача про призначення експертизи у справі, вказуючи, що за наявних доказів, які є в матеріалах справи, правові підстави для призначення судової економічної експертизи відсутні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 у справі № 910/8973/24 призначено судову економічну експертизу. На вирішення експерту поставлено наступні питання:

1) чи підтверджується документально розрахунок збитків у вигляді упущеної вигоди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» у розмірі 2 157 241,56грн, які були завдані внаслідок не повернення Державною продовольчою зерновою корпорацією України 440 589 кг зерна кукурудзи 3 класу врожаю 2022 року та не поставки такого зерна Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» компанії Inerco Trade S.A. в межах контракту № 2223-FС-FWD-I-DRZ-1 від 19.12.2022?

2) який розмір збитків у вигляді упущеної вигоди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова», які були завдані внаслідок не повернення Державною продовольчою зерновою корпорацією України 440 589 кг зерна кукурудзи 3 класу врожаю 2022 року та не поставки такого зерна Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» компанії Inerco Trade S.A. в межах контракту № 2223-FС-FWD-I-DRZ-1 від 19.12.2022 є документально обґрунтованим?

Витрати по проведенню експертизи покладено на Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова».

Провадження у справі № 910/8973/24 зупинено до закінчення проведення судової експертизи та отримання висновку експерта.

Призначаючи у справі судову економічну експертизу, місцевий господарський суд виходив з того, що для встановлення фактичних обставин справи, які входять до предмета доказування, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Не погоджуючись із призначенням у справі судової експертизи та зупиненням провадження у справі, Акціонерне товариство «Державна продовольчо-зернова корпорація України» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою від 10.10.2024, в якій просило скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 про призначення судової економічної експертизи у справі № 910/8973/24 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні клопотання Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» про призначення у справі судової економічної експертизи відмовити у повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що оскаржувана ухвала прийнята судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права. Висновок суду першої інстанції про наявність дійсної потреби в призначенні експертизи не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки наявні у справі докази дозволяють вирішити спір по суті за наведеною позивачем формулою розрахунку.

АТ «ДПЗКУ» стверджувало, що постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції порушив принципи диспозитивності та змагальності судового процесу; визначений законом процесуальний порядок подання доказів. Суд не врахував, що зобов`язання сторін надати експерту на його вимогу об`єкти дослідження, документи та пояснення створило додаткові для позивача можливості щодо подання в справу додаткових доказів, поза обсягом тих, які були надані заявником разом з позовом, адже для проведення експертизи недостатньо документів, які знаходяться в матеріалах справи.

За доводами скаржника, правила арифметичного складання, віднімання, множення та ділення не є спеціальними галузевими економічними знаннями. Знання щодо правил арифметичного складання та множення є загальновідомими і не відносяться до спеціальних знань експерта-економіста. Заява позивача про призначення експертизи не відповідає завданням судово-економічної експертизи, оскільки фактично обмежується перевіркою арифметичної правильності наведених у позовній заяві розрахунків без їх належного документального підтвердження, що не є предметом судової економічної експертизи, проте є порушенням ч. 1 ст. 99 ГПК України.

Також відповідач вказував, що самі по собі заперечення відповідача із розрахунком упущеної вигоди, здійсненим позивачем, не дає права на призначення судової експертизи, оскільки вирішення даних питань відноситься до компетенції суду і не потребує спеціальних знань.

Скаржник наголошував на тому, що згідно висновків Верховного Суду при вирішенні питання про відшкодування упущеної вигоди суд зобов`язаний дослідити та перевірити зроблений позивачем розрахунок упущеної вигоди, його обґрунтованість та наявність доказів на підтвердження реальної можливості отримання позивачем доходів (упущеної вигоди), які не отримані через винні дії відповідача.

В апеляційній скарзі АТ «ДПЗКУ» викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 по справі № 910/8973/24, в якому зазначено про отримання оскаржуваної ухвали в електронному кабінеті лише 30.09.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2024 апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» - залишено без руху та надано скаржникові строк для усунення недоліків, допущених останнім при поданні апеляційної скарги.

Через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів 20.11.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшла заява Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» про усунення недоліків.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2024 поновлено Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 у справі № 910/8973/24. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 у справі № 910/8973/24. Розгляд апеляційної скарги призначено на 11.12.2024.

02.12.2024 до Північного апеляційного господарського суду від Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просив апеляційну скаргу АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 у справі №910/8973/24 - без змін.

Позивач вказував, що звертаючись до суду першої інстанції із клопотанням про призначення експертизи, наводив пояснення про те, що всю кукурудзу, яку виростило товариство, та яка знаходилась на зберіганні у ДПЗКУ, СТОВ «Дружба-нова» мало поставити компанії Inerco Trade S.A.

Якби ДПЗКУ не порушила умови договору зберігання і повернула СТОВ «Дружба-нова» зі зберігання належне зерно кукурудзи, товариство поставило би це зерно Компанії Inerco Trade S.A. за ціною 240 дол. США за тону.

За доводами позивача, на підтвердження своїх позовних вимог СТОВ «Дружба-нова» надало суду: копії контракту з компанією Inerco Trade S.A., реєстру вантажних митних декларацій, залізничної накладної з відомістю вагонів та коносаменту, як докази на підтвердження всього шляху зерна (яке відповідач частково повернув) до покупця Inerco Trade S.A.

Також позивач вказував, що навів свій розрахунок заявленої до стягнення суми збитків.

Утім, призначаючи у даній справі судову економічну експертизу, суд першої інстанції обґрунтовано врахував те, що позиції сторін щодо наявності та розміру недоотриманого позивачем доходу (упущеної вигоди) по розрахункам позивача та відповідача є протилежними та взаємовиключними, у сторін різняться підходи і методики такого обрахунку, періодів/строків початку такого розрахунку та визначення курсу валют, а отже призначення судової експертизи є виправданим.

03.12.2024 від представника Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» - адвоката Буряка Олексія Івановича до Північного апеляційного господарського суду надійшла заява від 02.12.2024, в якій викладено прохання надати можливість участі адвоката Буряка Олексія Івановича по справі № 910/8973/24 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, проведення судового засідання здійснити за допомогою системи відеоконференцзв`язку https://vkz.court.gov.ua/.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.12.2024 заяву представника Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-нова» - адвоката Буряка Олексія Івановича від 02.12.2024 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено. Повідомлено учасників справи, що судове засідання у справі № 910/8973/24 відбудеться 11.12.2024 о 14:00 год. в режимі відеоконференції.

Судове засідання 11.12.2024 не відбулось, у зв`язку із перебуванням судді Пономаренка Є.Ю. на лікарняному.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.12.2024 розгляд апеляційної скарги Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 призначити на 18.12.2024 о 16:20 год., який відбудеться в режимі відеоконференції.

17.12.2024 до Північного апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судове засідання 18.12.2024 сторони не з`явились.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2024 розгляд апеляційної скарги Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 у справі № 910/8973/24 відкладення на 22.01.2025 о 15:40 год., який відбудеться в режимі відеоконференції .

08.01.2025 від представника Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» - адвоката Крищенко Людмили Володимирівни до Північного апеляційного господарського суду надійшла заява, в якій викладено прохання надати можливість участі адвоката Крищенко Людмили Володимирівни по справі № 910/8973/24 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, проведення судового засідання здійснити за допомогою системи відеоконференцзв`язку https://vkz.court.gov.ua/.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.01.2025 заяву представника Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба-Нова» - адвоката Крищенко Людмили Володимирівни від 08.01.2025 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено. Повідомлено учасників справи, що судове засідання у справі № 910/8973/24 відбудеться 22.01.2025 о 15:40 год. в режимі відеоконференції.

Враховуючи затримку розгляду справ та в подальшому оголошення повітряної тривоги в місті Києві з 17:05 год. до 17:30 год., про що відображено на офіційному веб-порталі «Київ Цифровий» (https://kyiv.digital/storage/air-alert/stats.html), судове засідання 22.01.2025 у справі № 910/8973/24 не відбулось.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.01.2025 розгляд апеляційної скарги Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 призначено на 12.02.2025 о 14:20 год., який відбудеться в режимі відеоконференції.

У судове засідання 12.02.2025 з`явились представники позивача (в режимі відеоконференції) та відповідача.

Розглянувши доводи апелянта, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального права при вирішенні спору, колегія суддів дійшла таких висновків.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина перша цієї статті).

Відшкодування збитків є однією із форм або мір цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил наведеної вище статті. Загальне поняття «збитки» складається із двох складових: по-перше, «реальна шкода» витрати, які особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі; витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права); по-друге, «збитки» (упущена вигода, під якою розуміються доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право (ч. 3 ст. 22 ЦК України).

З огляду на зазначені положення законодавства, такий спосіб захисту порушених прав та охоронюваних законом інтересів як відшкодування збитків, спрямований на відновлення порушеного майнового стану потерпілої особи та на усунення негативних майнових наслідків, що настали. Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

З урахуванням положень статті 74 ГПК України, обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками покладається саме на позивача.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Необхідно довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, що завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Верховний Суд неодноразово зазначав про те, що неодержаний дохід (упущена вигода) - це розрахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на доказах, які підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання певних грошових сум, якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення.

Тому позивач (кредитор) має довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача (боржника) стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (подібні за змістом висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 у справі №750/8676/15-ц та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.06.2021 у справі №910/14341/18 на які посилається скаржник).

Тобто вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача (висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №127/16524/16-ц).

Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є достатньою підставою для його стягнення, оскільки у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки у розмірі доходів, які б могли бути реально отримані за звичайних обставин (мають реальний, передбачуваний та очікуваний характер).

Визначаючи розмір матеріальних збитків, суд зобов`язаний належним чином дослідити зроблений позивачем розрахунок упущеної вигоди, перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами (постанова Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №926/1904/19).

Як вбачається з матеріалів справи, вимоги позивача про стягнення упущеної вигоди базуються на розрахунку суми доходів (прибутку), які позивач міг би одержати на виконання контракту, укладеного з компанією Inerco Trade S.A., якби ДПЗКУ повернуло СТОВ «Дружба-нова» зі зберігання належне позивачу зерно кукурудзи.

Отже, виходячи саме з підстав заявлених позивачем вимог у вирішенні даного спору, суду належало встановити обставини щодо обґрунтованості/необґрунтованості вимог в частині стягнення неотриманого прибутку позивачем.

Водночас обов`язком суду є з`ясування фактичних обставин справи, які входять до кола доказування, та має здійснюватися судом із застосуванням критеріїв оцінки доказів, передбачених статтею 86 ГПК України.

Колегія суддів вважає у даному випадку суд міг і зобов`язаний був самостійно встановити обґрунтованість чи необґрунтованість вимог позивача на підставі поданих ним разом з позовом доказів та перевірити правильність такого розрахунку, врахувавши необхідність встановлення різниці між доходом та прибутком.

Відповідно до ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

За наведених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду про призначення експертизи у даній справі не можна визнати такою, що прийнята з дотриманням норм процесуального права, а тому вона підлягає скасуванню з направленням матеріалів справи до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду та передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору за розгляд справи в суді апеляційної інстанції підлягає здійсненню судом першої інстанції за результатами розгляду ним спору, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 275, 276, 282 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державна продовольчо-зернова корпорація України» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 у справі № 910/8973/24 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 у справі № 910/8973/24 скасувати.

3. Матеріали справи № 910/8973/24 передати до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку відповідно до ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена 24.02.2025.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко