номер провадження справи 9/67/24
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

14.02.2025 Справа № 908/1056/24

м.Запоріжжя Запорізької області

За позовом: Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури (м. Запоріжжя) в інтересах держави в особі

позивача-1: Запорізької міської ради,

позивача-2: Східного офісу Держаудитслужби (м. Дніпро) в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області

до відповідача-1: Комунального некомерційного підприємства Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради,

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю ТВІЙ ГАЗЗБУТ

про визнання недійсним договору на постачання природного газу та застосування наслідків недійсності правочину

Суддя Боєва О.С.

при секретарі судового засідання Непомнящій Н.П.

За участю представників:

прокурор: Маруєва Т.В.;

від позивача-1: Ковальчук К.С.;

від позивача-2: не з`явився;

від відповідача-1: Булдигіна М.С.;

від відповідача-2: Заєзжай А.Ю.

УСТАНОВЛЕНО:

В провадженні Господарського суду Запорізької області знаходиться справа №908/1056/24 за позовом Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Запорізької міської ради та Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області до відповідачів: Комунального некомерційного підприємства Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю ТВІЙ ГАЗЗБУТ про:

- визнання недійсним договору на постачання природного газу для непобутових споживачів від 01.04.2023 №41АВ200-1046-23, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю ТВІЙ ГАЗЗБУТ;

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю ТВІЙ ГАЗЗБУТ на користь Комунального некомерційного підприємства Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради грошові кошти у розмірі 56425,74 грн, а з Комунального некомерційного підприємства Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради одержані ним за рішенням суду грошові кошти у розмірі 56425,74 грн стягнути в дохід держави в особі Східного офісу Держаудитслужби.

Ухвалою суду від 27.06.2024 провадження у справі № 908/1056/24 було зупинено до закінчення перегляду в касаційному порядку судового рішення у подібних правовідносинах по справі №918/1043/21 Великою Палатою Верховного Суду і набрання законної сили цим судовим рішенням Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою суду від 07.01.2025 поновлено провадження у справі № 908/1056/24 з 30.01.2025, підготовче засідання призначено на 30.01.2025. Ухвалою суду від 30.01.2025 підготовче засідання відкладено на 14.02.2025.

Представник позивача-2 у підготовче засідання 14.02.2025 з`явився, у поясненнях щодо поданого позову, які надійшли до суду 13.05.2024 просив здійснювати розгляд справи без участі представників Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області.

10.06.2024 до суду від відповідача-2 ТОВ ТВІЙ ГАЗЗБУТ надійшло клопотання про закриття провадження у справі № 908/1056/24 у зв`язку з відсутністю предмета спору. Клопотання ТОВ ТВІЙ ГАЗЗБУТ про закриття провадження у справі мотивоване, зокрема, наступним. Предметом спору у даній справі є визнання недійсним договору від 01.04.2023 № 41АВ200-1046-23 та стягнення грошових коштів у розмірі 56425,74 грн. Договірні зобов`язання між сторонами фактично вважаються припиненими з 01.01.2024, що об`єктивно підтверджується умовами договору від 01.04.2023 № 41АВ200-1046-23, а саме - п. 11.1, згідно якого термін дії договору визначений по 31.12.2023, таким чином договір на постачання природного газу для непобутових споживачів від 01.04.2023 №41АВ200-1046-23 вважається виконаним. У зв`язку з тим, що спірні правовідносини припинені та фактично не тривають (термін дії договору від 01.04.2023 №41АВ200-1046-23 закінчився виконанням), реституція у спірних правовідносинах неможлива, тому на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України відповідач-2 просить закрити провадження у справі № 908/1056/24 у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Від Запорізької обласної прокуратури 19.06.2024 надійшло заперечення на клопотання відповідача-2 про закриття провадження у справі. Запорізька обласна прокуратура зазначила, що вважає клопотання відповідача-2 необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам законодавства та висновкам Верховного Суду, з огляду на наступне. Оскільки предметом спору у справі є недійсність договору та застосування наслідків недійсності, а укладений договір визнається недійсним з моменту вчинення, підстав для закриття провадження у справі за відсутності предмета спору немає, у тому числі з огляду на закінчення строку (терміну) дії оспорюваного правочину.

Представник відповідача-2 у підготовчому засіданні підтримав клопотання про закриття провадження у справі, прокурор заперечив проти задоволення вказаного клопотання з підстав, викладених у письмовому запереченні, що надійшло до суду 19.06.2024, представники позивача-1 та відповідача-1 заперечили проти клопотання відповідача-2 про закриття провадження у справі.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Господарський суд закриває провадження у справі з підстав відсутності предмета спору, якщо наявними в матеріалах справи доказами підтверджується відсутність предмета спору, зокрема, у випадку припинення його існування (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу, тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми ГПК України можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до порушення провадження у справі, то зазначена обставина тягне за собою відмову в позові, а не закриття провадження у справі.

Предмет спору це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Позивачем у даній справі заявлені вимоги про визнання недійсним договору на постачання природного газу для непобутових споживачів від 01.04.2023 № 41АВ200-1046-23, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю ТВІЙ ГАЗЗБУТ; стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю ТВІЙ ГАЗЗБУТ на користь Комунального некомерційного підприємства Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради грошових коштів у розмірі 56425,74 грн, а з Комунального некомерційного підприємства Міська дитяча лікарня № 5 Запорізької міської ради одержаних ним за рішенням суду грошових коштів у розмірі 56425,74 грн стягнення в дохід держави в особі Східного офісу Держаудитслужби. Позов обґрунтовано зокрема ст.ст. 16, 202, 203, 215, 228 ЦК України, ст.ст. 1-4 Закону України Про санкції, п. 39, п.п. 1 п. 41 та пп. 11 п. 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 236 ЦК України, нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Частиною 3 статті 228 ЦК України, на яку посилається прокурор, передбачено, що у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного. При наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

На підставі викладеного, зважаючи на зміст заявлених позовних вимог, відповідачем-2 не доведено, а судом не встановлено наявності підстав для закриття провадження у даній справі. У зв`язку з чим, у задоволенні клопотання відповідача-2 про закриття провадження у справі № 908/1056/24 судом відмовляється.

28.01.2025 до суду від відповідача-2 також надійшло клопотання про зупинення провадження у справі № 908/1056/24 до розгляду Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 922/3456/23 та оприлюднення постанови по цій справі. Клопотання ТОВ ТВІЙ ГАЗЗБУТ про зупинення провадження у справі мотивоване, зокрема, наступним. В провадженні Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду перебуває справа № 922/3456/23, в якій будуть виявлені обставини, підстави, факти тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені у справі № 908/1056/24, однак які мають значення для вирішення даної справи. Обґрунтовуючи позовну вимогу щодо стягнення з ТОВ ТВІЙ ГАЗЗБУТ на користь КНП Міська дитяча лікарня №5 ЗМР коштів у сумі 56425,74 грн, а з КНП Міська дитяча лікарня №5 ЗМР одержані ним за рішенням суду 56425,74 грн стягнути в дохід держави, прокурор посилається виключно на ст. 215 ЦК України. В цей же час зазначені прокурором застосування правових наслідків недійсності правочину регулюються ч. 3 ст. 228 ЦК України, якою передбачено, що у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Верховний Суд у своїй постанові від 20.10.2021 у справі № 910/4089/20 підкреслив, що необхідною умовою для визнання господарського договору недійсним як такого, що суперечить інтересам держави і суспільства, є наявність наміру хоча б у однієї з сторін щодо настання відповідних наслідків. Ухвалою Верховного Суду від 13.11.2024 на розгляд Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду передано справу № 922/3456/23, з огляду на необхідність відступити від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 17.10.2024 у справі № 914/1507/23, про те, що встановлене в установленому порядку порушення законодавства про захист економічної конкуренції є підставою для визнання недійсним договору, укладеного з переможцем закупівлі, відповідно до частини третьої статті 228 ЦК України, а також про наявність підстав для застосування правових наслідків, передбачених частиною третьою статті 228 ЦК України, у разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства. Оскільки для надання правової оцінки правовідносинам у справі № 908/1056/24 має значення правовий висновок за результатами розгляду справи з подібних правовідносин №922/3456/23, відповідач-2 з метою дотримання єдності судової практики вважає, що наявні беззаперечні підстави для зупинення провадження у справі № 908/1056/24 згідно з приписами пункту 5 частини першої ст. 227 ГПК України, до розгляду Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 922/3456/23 та оприлюднення постанови по цій справі.

Від Запорізької обласної прокуратури 10.02.2025 надійшло заперечення на клопотання відповідача-2 про зупинення провадження у справі, в якому зазначено, що клопотання відповідача-2 є необґрунтованим та таким, що не відповідає вимогам законодавства та висновкам Верховного Суду, з огляду на наступне. Право суду зупинити провадження у справи у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду передбачено п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України, а представник відповідача-2 просить зупинити провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України. У справі № 922/3456/23 скаржник посилається на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме: щодо питання застосування частини першої статті 203, частини першої статті 215, частини третьої статті 228 ЦК України за наявності обставин притягнення учасника закупівлі до відповідальності за вчинення порушення, передбаченого п. 1 ст. 50 та п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції» у правовідносинах, де закупівля відбувалась саме за кошти місцевого бюджету. Відтак, винесення об`єднаною палатою КГС ВС правового висновку з цього питання жодним чином не вплине на розгляд цієї справи (№908/1056/24), так як ця справа не є подібною. Адже предметом позову у справі №908/1056/24 є визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності у зв`язку з порушенням Закону України «Про санкції».

Представник відповідача-2 в підготовчому засіданні підтримав клопотання про зупинення провадження у справі, прокурор заперечив проти задоволення вказаного клопотання з підстав, викладених у письмовому запереченні, що надійшло до суду 10.02.2025, представник позивача-1 заперечив проти клопотання відповідача-2 про зупинення провадження у справі, представник відповідача-1 вирішення клопотання про зупинення провадження у справі залишив на розсуд суду.

Розглянувши клопотання відповідача-2 про зупинення провадження у справі, суд відмовив у його задоволенні з огляду на наступне.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верхового Суду.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2021 по справі №910/8358/19 наголосив, що під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними, схожими) є предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин.

Велика Палата Верховного Суду виходить з того, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). До того ж зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи (пункт 32 постанови від 27.03.2018 № 910/17999/16; пункт 38 постанови від 25.04.2018 № 925/3/7; пункт 40 постанови від 25.04.2018 № 910/24257/16).

Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними, схожими) є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 910/719/19, пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 922/2383/16; пункт 8.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 910/5394/15-г; постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 2-3007/11; постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі № 757/31606/15-ц; пункт 60 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23.06.2020 у справі № 696/1693/15-ц).

Велика Палата Верховного Суду у справі № 233/2021/19 конкретизувала власні правові висновки та правові висновки Верховного Суду України щодо критеріїв встановлення подібності правовідносин, визначивши, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними в порівнюваних ситуаціях. Установивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їх змістом.

Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстава. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача на захист проти позову.

Предметом розгляду у даній справі № 908/1056/24 є визнання недійсним договору на постачання природного газу для не побутових споживачів від 01.04.2023 № 41АВ200-1046-23, укладеного між Комунальним некомерційним підприємства Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю ТВІЙ ГАЗЗБУТ та застосування наслідків його недійсності шляхом стягнення з ТОВ ТВІЙ ГАЗЗБУТ на користь КНП Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради грошових коштів у розмірі 56425,74 грн, а з КНП Міська дитяча лікарня №5 Запорізької міської ради одержані ним за рішенням суду грошові кошти у розмірі 56425,74 грн стягнути в дохід держави в особі Східного офісу Держаудитслужби. Вимоги прокурора мотивовані тим, що договір не відповідає інтересам держави і суспільства, його моральним засадам та порушує економічні засади держави через недотримання під час його укладення вимог ст. 5 Закону України Про санкції, Указу Президента України від 24.06.2021 № 266/2021, ст.ст. 5, 14, 17, 31, 41 Закону України Про публічні закупівлі.

Ухвалою ж від 13.11.2024 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду справу № 922/3456/23 передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду. Передача справи на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зумовлена тим, що колегія суддів вважає за необхідне відступити від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.10.2024 у справі № 914/1507/23, про те, що встановлене в установленому порядку порушення законодавства про захист економічної конкуренції є підставою для визнання недійсним договору, укладеного з переможцем закупівлі, відповідно до частини третьої статті 228 ЦК України, а також про наявність підстав для застосування правових наслідків, передбачених частиною третьою статті 228 ЦК України, у разі визнання недійсним правочину, вчиненого з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства.

За обставинами справи № 922/3456/23, переданої на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, прокурор просив застосувати наслідки недійсності оспорюваного договору, передбачені частиною третьою статті 228 ЦК України, у зв`язку з порушенням законодавства про захист економічної конкуренції, яке призвело до придбання послуги за рахунок бюджетних коштів за відсутності конкуренції та при формальному створенні учасниками тендера її видимості, наслідком чого стало нівелювання мети публічної закупівлі - отримання послуги з максимальною економією та ефективністю, із залученням мінімального обсягу бюджетних коштів.

З огляду на викладене, судом не встановлено подібність правовідносин у справах №908/1056/24 та № 922/3456/23.

Також слід зазначити, що відповідач-2 просить зупинити провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України, але фактично клопоче про зупинення провадження у справі № 908/1056/24 до розгляду Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 922/3456/23 та оприлюднення постанови по цій справі.

Разом з тим, право суду зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду передбачено п.7 ч. 1 ст. 228 ГПК України.

При цьому, зупинення провадження у справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України є правом, а не обов`язком суду. Зупинення провадження у справі на підставі вказаної процесуальної норми відноситься до дискреційних повноважень суду.

У підготовчому засіданні 14.02.2025 прокурор, представники позивача-1 та відповідачів зазначили, що повідомили про всі обставини справи, які їм відомі, та надали всі докази, на які посилаються. Представник відповідача-2 в усній формі зазначив, що має намір подати письмові пояснення у справі.

Пунктом 3 частини 2 статті 185 ГПК України встановлено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись п. 15, п. 18 ч. 2 ст. 182, п. 3 ч. 2, ч. 5 ст. 185, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження у справі № 908/1056/24 та призначити справу до судового розгляду по суті.

2. З`ясування обставин, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються, буде здійснюватись в хронологічному порядку (в порядку їх надходження до суду та, відповідно, долучення судом до матеріалів справи).

3. Судове засідання з розгляду справи по суті призначити на 11.03.2025 о/об 14 год. 30 хв., яке відбудеться в приміщенні Господарського суду Запорізької області за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Гетьманська, 4 (корпус 1).

Номер зали судового засідання буде повідомлено додатково - відповідна інформація розміщується в день судового засідання на інформаційному стенді списків справ, призначених до розгляду, розташованому на першому поверсі приміщення суду (1 корпус).

«Гаряча» телефонна лінія суду функціонує за номером .

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.С. Боєва