ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"04" березня 2025 р. м. Ужгород Справа № 907/96/25

Суддя Господарського суду Закарпатської області Пригуза П.Д., розглянувши матеріали заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність,

за заявою ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ,

про неплатоспроможність,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Закарпатської області із заявою в якій просить відкрити провадження у справі про свою неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 03.02.2025 прийнято заяву ОСОБА_1 до розгляду та призначено підготовче засідання суду на 18.02.2025, визнано явку заявника обов`язковою у підготовче засідання суду, зобов`язано подати суду для огляду в підготовчому засіданні всі оригінали документів, долучених до матеріалів заяви додатками та, зокрема, оригінали кредитних договорів/договорів позики/договорів іпотеки/договорів оренди/інших документів, на підставі яких виникла її заборгованість боржника по сплаті обов`язкових платежів по кожному кредитору, зазначеному в конкретизованому списку кредиторів і боржників, який долучений до матеріалів заяви тощо.

В підготовчому судовому засіданні 18.02.2025, в яке з`явилася заявниця та її представник, суд оглянув надані оригінали та примірники документів та дослідив матеріали, що долучені до заяви.

Відповідно до положень ст. 119 Кодекса України з процедур банкрутства у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом.

За наслідками підготовчого засідання господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

Перевіряючи наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішуючи питання, пов`язані з розглядом заяви, судом встановлено, що доданий заявником до справи документ під назвою План реструктуризації, не містить відомостей про кредиторів та пропозицій стосовно умов і порядку задоволення (погашення, списання, прощення) наявних зобов`язань перед кредиторами.

Суд зазначив, що відповідно до приписів ч. 4 ст. 116 КУзПБ разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).

Суд звернув увагу заявника, що вказана норма ч. 4 ст. 116 КУзПБ носить імперативний характер, яка виключає можливість боржника подавати до суду лише бланк Плану реструктуризації, а боржник має вказати про свої спроможності саме щодо реструктуризації своїх зобов`язань перед кредиторами: вказати суми, строки тощо.

Відповідно до приписів ст. 6 КУзПБ визначено, що реструктуризація - це судова процедура, яка застосовується щодо боржника - фізичної особи.

При здійсненні своїх цивільних зобов`язань боржник має керуватися загальними засадами цивільного законодавства (як от: свобода договору; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність, ст. 3 ЦК України) та нормами, що регулюють загальні умови виконання зобов`язань (зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, 526 ЦК України).

Судовому захисту за нормами КУзПБ підлягає платоспроможність фізичної особи (її збереження або відновлення) за допомогою юридичних інструментів, визначених цим Кодексом.

Реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Процедура реструктуризації у цьому законі (КУзПБ) надає можливість добросовісному боржнику, який є працездатним, зупинити нарощування кредиторської (кредитної) заборгованості та в такому "кристалізованому" (замороженому) вигляді виконати свої зобов`язання, розстрочивши на строк до п`яти років.

Суд відхилив твердження про те, що на час звернення боржника із заявою до суду йому не відомо хто із кредиторів заявить свої вимоги до боржника, а тому боржник складе такий План лише після виявлення кредиторів, оскільки така процесуальна поведінка не відповідає призначенню процедури реструктуризації та порядку її відкриття.

Так, відповідно до приписів ч. 5 ст. 119 КУзПБ, відкриваючи справу про неплатоспроможність в ухвалі господарський суд зазначає про введення процедури реструктуризації боргів боржника.

Суд зазначає, що без відповідних пропозицій боржника на адресу кредиторів про умови зміни способу та порядку виконання його зобов`язань (часткового списання, прощення) у суду відсутня можливість уведення самої процедури реструктуризації.

При дослідженні доказів про грошові зобов`язання боржника ОСОБА_1 , зокрема Кредитного звіту, що наданий Українським Бюро Кредитних Історій та Конкретизованого списку кредиторів судом встановлено, що зазначені документи не містять систематизованої інформації по кожному кредитору окремо.

По кредиторам визначено лише загальне "поточне" зобов`язання (загальна сума заборгованості) без розмежування заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором.

В судовому засіданні боржник та її представник за окремо взятими зобов`язаннями припустили, що це або тіло кредиту з відсотками, або лише відсотки, оскільки тіло кредиту могло бути погашене.

Суд також звернув увагу заявника та представника про необхідність розмежування видів зобов`язань для розуміння їх правової природи, підстав виникнення строків виконання тощо. Ці ж відомості мають бути предметом пропозицій до Плану реструктуризації зобов`язань боржника перед кредиторами.

Суд зазначає, що приписами ч. 1, 2 ст. 174 та ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

В судовому засіданні 18 лютого 2025 року судом оголошено перерву до 18 березня 2025 року до 10:00 години.

Визначаючи процесуальний строк, у який заявнику необхідно виправити недоліки цієї заяви, суд керується правилами, визначеними приписами ст. 114 ГПК України щодо розумності процесуальних строків. Так, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

З урахуванням протокольної ухвали про перерву в цьому судовому засіданні, враховуючи узгодженість із заявником та його представником строків отримання відповідей на запити адвоката та формування заяви про виправлення недоліків цієї заяви, суд встановлює строк для виправлення недоліків документів, поданих до заяви про відкриття справи - до 16.03.2025 року.

Таким чином, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без руху

Керуючись ст. 176 ГПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

1. Заяву про відкриття справи ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Повідомити заявника про необхідність усунення недоліків заяви шляхом подання до Господарського суду Закарпатської області зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали доказів та документів у строк не пізніше 16 березня 2025 року.

Роз`яснити заявнику, що:

- в разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 ГПК України та ст. 119 КУзПБ.

- в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя П. Д. Пригуза