ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2025 року

м. Київ

cправа № 910/10020/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С.В. - головуючий, Баранець О.М., Кібенко О.Р.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2024 (головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Тарасенко К.В., Козир Т.П.) та ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.09.2024 (суддя Щербаков С.О.) про повернення зустрічної позовної заяви

у справі №910/10020/24

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

до Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго"

про стягнення 166 588 658, 27грн,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст обставин справи

2. Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі також ПрАТ "НЕК "Укренерго") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" (далі також ДПЗД "Укрінтеренерго") про стягнення заборгованості у розмірі 166 588 658,27 грн, з яких: 156 707 473,61 грн - основного боргу, 2 477 995,86 грн - 3% річних та 7 403 188,80 грн - інфляційних втрат.

3. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії №0044-02022-ПП від 01.01.2024.

4. 05.09.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява ДПЗД "Укрінтеренерго" до ПрАТ "НЕК "Укренерго", в якій заявник просив суд:

- визнати незаконними дії ПрАТ "НЕК "Укренерго" щодо сертифікації та покладення в системі управління ринком (платформа MMS) на ДПЗД "Укрінтеренерго" (ідентифікаційний код 19480600) обсягів електричної енергії як користувача системи передачі (згідно публічного договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 01.01.2024 №0044-02022-ПП) за період із 01.01.2024 по 31.05.2024 включно, завантажених із боку наступних операторів систем розподілу (кожного окремо за місцем провадження його ліцензованої діяльності) як постачальників послуг комерційного обліку та в розрізі споживачів і пов`язаних із ними обсягів споживання, відомості щодо яких позивач за зустрічним позовом перераховує в зустрічній позовній заяві;

- визнати незаконними дії ПрАТ "НЕК "Укренерго" щодо сертифікації та покладення в системі управління ринком (платформа MMS) на ДПЗД "Укрінтеренерго" (ідентифікаційний код 19480600) наступних обсягів електричної енергії як користувача системи передачі (згідно з публічним договором про надання послуг з передачі електричної енергії від 01.01.2024 №0044-02022-ПП) за період із 01.01.2024 по 31.05.2024 включно, що завантажені з боку наступних операторів систем розподілу (кожного окремо за місцем провадження його ліцензованої діяльності) як постачальників послуг комерційного обліку станом на 17.05.2024 в розмірі 33 703 501 кВт/год; а саме:

- січень 2024 року в розмірі 45 251 348 кВт/год; а саме: АТ "Вінницяобленерго" - 4 кВт/год; АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" - 2 520 кВт/год; АТ "ДТЕК "Донецькі електромережі" - 1 304 785 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - 36 447 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" - 251 486 кВт/год; ПрАТ "Львівобленерго" - 321 682 кВт/год; АТ "ДТЕК Одеські електромережі" - 8 796 кВт/ год; АТ "Харківобленерго" - 4 249 214 кВт/год; АТ "Херсонобленерго" - 16 119 кВт/ год; ДП "Регіональні електричні мережі" - 35 193 718 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК ПЕМЕнерговугілля" - 4 578 370 кВт/год; ПрАТ "НЕК "Укренерго" - 102 341 кВт/год;

- лютий 2024 року в розмірі 37 048 288 кВт/год, а саме: АТ "Вінницяобленерго" - 9 225 кВт/год; АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" - 1 212 351 кВт/год; ПАТ "Запоріжжяобленерго" - 10 480 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - 83 218 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" - 40 732 кВт/год; ПрАТ "Львівобленерго" - 415 006 кВт/год; АТ "ДТЕК Одеські електромережі" - 7 894 кВт/ год; АТ "Херсонобленерго" - 6 кВт/год; АТ "Чернівціобленерго" - 28 230 кВт/год; ДП "Регіональні електричні мережі" - 31 882 572 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК ПЕМЕнерговугілля" - 4 190 925 кВт/год; ПрАТ "НЕК "Укренерго" - 93 543 кВт/год;

- березень 2024 року в розмірі 17 509 218 кВт/год, а саме: АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" - 8 070 кВт/год; АТ "ДТЕК "Донецькі електромережі" - 31 568 кВт/ год; ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - 17 585 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" - 3 007 кВт/год; АТ "ДТЕК Одеські електромережі" - 6 926 кВт/год; ДП "Регіональні електричні мережі" - 17 492 892 кВт/год; ПрАТ "НЕК "Укренерго" - 63 616 кВт/год;

- квітень 2024 року в розмірі 16 194 283 кВт/год, а саме: АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" - 19 205 кВт/год; АТ "ДТЕК "Донецькі електромережі" - 1 068 226 кВт/год; ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - 302 кВт/год; АТ "Прикарпаттяобленерго" - 220 кВт/год; ДП "Регіональні електричні мережі" - 15 116 731 кВт/год; ПрАТ "НЕК "Укренерго" - 29 053 кВт/год;

- травень 2024 року в розмірі 529 946 кВт/год, а саме: АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" - 3 430 кВт/год; АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" - 338 773 кВт/ год; ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" - 36 001 кВт/год; АТ "Хмельницькобленерго" - 906 кВт/год; ПАТ "Черкасиобленерго" - 16 416 кВт/год; ДП "Регіональні електричні мережі" - 142 516 кВт/год; ПрАТ "НЕК "Укренерго" - 8 467 кВт/год;

- визнати незаконними дії ПрАТ "НЕК "Укренерго" (ідентифікаційний код 00100227) як оператора системи передачі за всіма областями комерційного обліку на території України щодо використання в розрахунках з ДПЗД "Укрінтеренерго" рахунків та актів приймання-передачі е/енергії (а також всіх подальших актів коригування до них) за період січень-травень 2024 року за договором про надання послуг передачі електроенергії від 01.01.2024 №0044-2022-ПП, а також заборонити ПрАТ "НЕК "Укренерго" використовувати акти приймання-передачі послуги від 31.01.2024 №ПРА-0001543, №ПРА-0002040 від 29.02.2024, №ПРА-0002610 від 31.03.2024, №ПРА-0002139 від 30.04.2024, №ПРА-0003645 від 31.05.2024 (а також коригувальні акти та рахунки-фактури за період січень-травень 2024 року) при здійсненні будь-яких розрахунків з ДПЗД "Укрінтеренерго" (ідентифікаційний код 19480600);

- зобов`язати ПрАТ "НЕК "Укренерго" (ідентифікаційний код 00100227) (як оператора системи передачі та адміністратора комерційного обліку): скасувати в системі управління ринком (платформа MMS) сертифіковані дані комерційного обліку щодо обсягів електричної енергії, покладених на балансуючу групу електропостачальника ДПЗД "Укрінтеренерго" (ідентифікаційний код 19480600) як постачальника "останньої надії" (згідно публічного договору про надання послуг передачі електроенергії від 01.01.2024 № 0044-2022-ПП), що записані в системі управління ринком (платформа MMS) за період із 01.01.2024 по 31.05.2024 включно; провести в системі управління ринком (платформа MMS) нове формування сертифікованих даних щодо покладення обсягів електричної енергії, що записані операторами систем розподілу (вказаними в п. 2 та п. 3 цих позовних вимог) та ПрАТ "НЕК "Укренерго" в системі управління ринком (платформа MMS) за період із 01.01.2024 по 31.05.2024 включно - на втрати цих операторів систем розподілу, а також передати зазначені нові сертифіковані дані комерційного обліку ПрАТ "НЕК "Укренерго" (ідентифікаційний код 00100227) (як оператору системи передачі) та учасникам ринку для здійснення перерахунку платежів.

5. У зустрічній позовній заяві в обґрунтування вищезазначених вимог ДПЗД "Укрінтеренерго" зазначає, що транспортування е/енергії, купленої споживачами у постачальника "останньої надії", здійснюється мережами передачі (які адмініструє ПрАТ "НЕК "Укренерго") та мережами систем розподілу (які адмініструють окремі оператори систем розподілу). Відповідні договори на розподіл е/енергії при цьому укладаються напряму між споживачами та операторами систем розподілу. Відповідно, останні мають обліковувати обсяг е/енергії, поставленої конкретним постачальником конкретному споживачу, з урахуванням тих точок комерційного обліку, які приєднані до системи розподілу. За січень-травень 2024 року низкою ОСР було надіслано на електронну адресу ДПЗД "Укрінтеренерго" щомісячні звіти про фактичні (звітні) обсяги купівлі електричної енергії постачальником ДПЗД "Укрінтеренерго" (ПОН), передбачені п.п.6.2, 6.8 та 6.9 Тимчасового порядку визначення обсягів купівлі електричної енергії на ринку електричної енергії електропостачальниками та операторами систем розподілу на перехідний період (затвердженого Постановою НКРЕКП від 28.12.2018 №1118). У свою чергу, вказані ОСР як постачальники послуг комерційного обліку (далі - ППКО) внесли відомості про постачання обсягів електроенергії, вказаних у фактичних звітах за січень-квітень 2024 року, до платформи ММS (яка в т.ч. відображає в розрізі кожного оператора ті обсяги електроенергії, які розподілені конкретному постачальнику, але без ідентифікації по окремих споживачах). При цьому вони поклали ці обсяги шляхом внесення відповідного запису саме на ДПЗД "Укрінтеренерго", тим самим зафіксувавши факт нібито розподілу цих обсягів постачальнику "останньої надії".

6. Як вказує позивач за зустрічним позовом, вказані звіти та відомості системи ММS за вказаний період по всіх ОСР на території України містять несертифіковані та недостовірні дані. Наявність відповідних фактичних звітів ОСР за січень-травень 2024 року та формування ними цих даних у системі ММS грубо порушує законні права та інтереси ДПЗД "Укрінтеренерго", оскільки в подальшому ця інформація використовується ПрАТ "НЕК "Укренерго" як офіційне підтвердження постачання ДПЗД "Укрінтеренерго" споживачам конкретних обсягів електроенергії. Саме відповідно до цих фактичних звітів здійснюється остаточне складення ПрАТ "НЕК "Укренерго" актів приймання-передачі е/енергії щодо надання послуг передачі, а також виставлення рахунків, що обумовлює необхідність визнання в судовому порядку дій ПрАТ "НЕК "Укренерго" незаконними та зобов`язання ПрАТ "НЕК "Укренерго" (як оператора системи передачі та адміністратора комерційного обліку): скасувати в системі управління ринком (платформа MMS) сертифіковані дані комерційного обліку щодо обсягів електричної енергії, покладених на балансуючу групу електропостачальника ДПЗД "Укрінтеренерго" (ідентифікаційний код 19480600) як постачальника "останньої надії" (згідно публічного договору за договором про надання послуг передачі електроенергії від 01.01.2024 № 0044-2022-ПП), що записані в системі управління ринком (платформа MMS) за період із 01.01.2024 по 31.05.2024 включно; провести в системі управління ринком (платформа MMS) нове формування сертифікованих даних щодо покладення обсягів електричної енергії, що записані операторами систем розподілу (вказаними в п. 2 та п. 3 цих позовних вимог) та ПрАТ "НЕК "Укренерго" в системі управління ринком (платформа MMS) за період із 01.01.2024 по 31.05.2024 включно - на втрати цих операторів систем розподілу, а також передати зазначені нові сертифіковані дані комерційного обліку ПрАТ "НЕК "Укренерго" (ідентифікаційний код 00100227) (як оператору системи передачі) та учасникам ринку для здійснення перерахунку платежів.

7. З огляду на викладене ДПЗД "Укрінтеренерго" вважає, що первісні та зустрічні позовні вимоги мають розглядатися в межах одного позову, оскільки утворюють взаємопов`язаний технологічний процес комерційного обліку та формування зобов`язань учасників ринку, який об`єднаний як на технічному рівні - через систему управління ринком (MMS) та ІТС Датахаб, так і на нормативно-правовому рівні - через ККОЕЕ та Кодекс системи передачі. Крім того позивач за зустрічним позовом вказував, що первісний та зустрічний позов між собою також пов`язані спільною доказовою базою.

8. Господарський суд міста Києва ухвалою від 16.09.2024 у справі №910/10020/24, яку Північний апеляційний господарський суд залишив без змін постановою від 26.11.2024, зустрічну позовну заяву ДПЗД "Укрінтеренерго" до ПрАТ "НЕК "Укренерго" про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї документами повернув заявнику.

9. Судові рішення мотивовані тим, що підставою виникнення правовідносин за зустрічним позовом є не договір про надання послуг з передачі електричної енергії №0044-02022-ПП від 01.01.2024, а правовідносини ДПЗД "Укрінтеренерго" з операторами систем розподілу, й для вирішення цього спору судом має бути надана правова оцінка правовідносинам позивача із кожним ОСР у розрізі кожного споживача, групи споживачів; суду необхідно буде здійснити аналіз кожного окремого із заявлених предметів зустрічного позову, надати їм правову оцінку з дослідженням окремо взятого кола доказів, які по-перше не охоплюються предметом і підставами первісного позову, а по-друге не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); не співвідносяться між собою як основна та похідна.

10. За таких обставин суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, зазначив, що первісний та зустрічний позови не пов`язані між собою, а сумісний розгляд первісного позову та зустрічного не сприятиме правильному вирішенню спору та скорішому відновленню прав та законних інтересів сторін, а тому зустрічні позовні вимоги мають розглядатися в окремому провадженні, у зв`язку з чим повернув зустрічну позовну заяву на підставі частини другої статті 180 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).

11. Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи інших сторін

12. ДПЗД "Укрінтеренерго" звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2024 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.08.2024 у справі №910/8832/24 і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції спільно із зустрічним позовом ДПЗД "Укрінтеренерго" до ПрАТ "НЕК "Укренерго".

13. Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосовали норми матеріального права (статті 33, 53 Закону України "Про ринок електричної енергії", пункти 9.13.1, 9.14.1, 9.14.3, 12.3.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (далі - ККОЕЕ), пункт 5.7 Глави 5 Розділу ХІ Кодексу системи передачі) та порушили норми процесуального права (статті 173, 180 ГПК).

14. Доводи скаржника зводиться до того, що:

(1) лише в межах спільного розгляду первісного та зустрічного позовів можливо визначити, чи є дані комерційного обліку сертифікованими та чи існують зобов`язання постачальника "останньої надії" щодо оплати на їх підставі вартості небалансів;

(2) позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами утворюють взаємопов`язаний технологічний процес комерційного обліку та формування зобов`язань учасників ринку, який об`єднаний як на технічному рівні - через систему управління ринком, так і на нормативно-правовому рівні - через ККОЕЕ та Правила ринку;

(3) відносини ДПЗД "Укрінтеренерго" зі споживачами не мають ніякого відношення до спірного питання правомірності віднесення на балансуючу групу ДПЗД "Укрінтеренерго" тих чи інших даних комерційного обліку в системі управління ринком;

(4) позовні вимоги за первісним та зустрічним позовами пов`язані не лише спільною підставою позову, а й спільною доказовою базою. Так, cаме дії АКО щодо сертифікації даних комерційного обліку та АР щодо формування зобов`язань є предметом позову і породжують відповідну доказову базу, а не окремі договори споживачів;

(5) окремий розгляд первісних та зустрічних позовних вимог не сприятиме ефективному судовому захисту прав державного постачальника "останньої надії", а також шкодитиме повноті, всебічності та принципу своєчасності розгляду справи, процесуальній економії.

15. Також ДПЗД "Укрінтеренерго" подало доповнення до касаційної скарги, в яких, зокрема, зазначило:

- позиція судів першої та апеляційної інстанцій в частині недоцільності спільного розгляду основних позовних вимог ПрАТ "НЕК "Укренерго" до ДПЗД "Укрінтеренерго" та зустрічних позовних вимог останнього у межах справи №910/10024/24 є необґрунтованою, адже одним із ключових принципів судочинства є принцип процесуальної економії, на чому було неодноразово наголошено в судовій практиці судів вищих інстанцій;

- якщо ДПЗД "Укрінтеренерго" буде позбавлене права захистити свої законні права та інтереси шляхом подання зустрічного позову щодо визнання недостовірними даних комерційного обліку, на підставі яких сформований відповідний борг, то подальші спроби захисту цих прав через ініціювання окремого судового процесу/процесів не може вважатися ефективним способом судового захисту.

16. ПрАТ НЕК "Укренерго" подало відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, оскаржувані ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду - без змін.

17. За твердженнями позивача:

(1) ДПЗД "Укрінтеренерго" як постачальник "останньої надії" повинен врегульовувати спір (якщо такий має місце) з кожним споживачем окремо на підставі документів/доказів, якими підтверджується вина кожного окремого споживача та/або ОСР;

(2) спільний розгляд первісного та зустрічного позову з наведеними вище вимогами, не є доцільним, оскільки це суттєво утруднить розгляд справи, у зв`язку з поєднанням у спорі позовних вимог, що виникають з різних підстав;

(3) у провадженні господарських судів наявний ряд справ за позовом ДПЗД "Укрінтеренерго" до ПрАТ НЕК "Укренерго" з окремими предметами спору щодо визнання неправомірними дій по віднесенню обсягів електричної енергії за певний визначений період на ДПЗД "Укрінтеренерго" як постачальника останньої надії, де співвідповідачами або третіми особами є конкретні ОСР.

18. Позиція Верховного Суду

19. Предметом касаційного оскарження є ухвала суду першої інстанції, залишена без змін постановою суду апеляційної інстанції, про повернення зустрічної позовної заяви.

20. Відповідно до частини першої статті 180 ГПК відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

21. Згідно з частиною другою цієї статті зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

22. Конструкція частини другої статті 180 ГПК не містить вичерпного переліку взаємопов`язаності та доцільності спільного розгляду первісного та зустрічного позовів, втім є вказівка на такі альтернативні умови, а саме: первісний і зустрічний позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

23. При цьому Суд звертає увагу, що висновки про наявність умов за яких зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом неодноразово викладались Верховним Судом.

24. Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

25. У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

26. Верховний Суд у постанові від 27.01.2021 у справі №908/1688/20 зазначив, що зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або залік, або спростування його частково чи повністю, або розгляд в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.

Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому:

а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; відповідно до статті 601 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги; зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін;

в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

27. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду. Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 та постановах Верховного Суду від 18.11.2021 у справі №910/3310/21, від 12.05.2022 у справі №910/7951/21, від 17.05.2021 у справі №910/18778/20.

28. У постанові від 07.08.2023 у справі №909/161/23 Верховний Суд зазначив, що конструкція частини другої статті 180 ГПК вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений у даному випадку широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову. Умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

29. Отже, враховуючи норми частини другої статті 180 ГПК зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.

30. Повертаючи зустрічну позовну заяву, суди першої та апеляційної інстанцій виходили з того, що предметом позовних вимог первісного позову є стягнення заборгованості у розмірі 166 588 658, 27 грн (з урахуванням 3% річних та інфляційних втрат) з підстав неналежного виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії №0044-02022-ПП від 01.01.2024 щодо здійснення розрахунків за надані послуги з передачі електричної енергії за період з січня по травень 2024 року.

31. Предметом спору за зустрічним позовом є вимоги ДПЗД "Укрінтеренерго" до ПрАТ НЕК "Укренерго" про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії (наведені в прохальній частині зустрічної позовної заяви та відображені в пункті 4 цієї постанови). Підстави цього позову утворюють взаємовідносини позивача із відповідачем та окремо із кожним ОСР, у розрізі кожного із споживачів, перелік яких наведено в прохальній частині зустрічної позовної заяви, які становлять самостійні предмети розгляду і ґрунтуються на окремо взятому колі доказів.

32. У контексті наведеного суди попередніх інстанцій вважали, що первісний та зустрічний позови виникли з різних правовідносин, а їх спільний розгляд не сприятиме оперативному і всебічному вирішенню спору, адже спричиняє необхідність дослідження судом різних доказів та встановлення різних обставин, зокрема для вирішення зустрічного позову судом має бути надана правова оцінка правовідносинами позивача із кожним ОСР у розрізі кожного споживача, групи споживачів; суду необхідно буде здійснити аналіз кожного окремого із заявлених предметів позову, надати їм правову оцінку з дослідженням окремо взятого кола доказів, які по-перше не охоплюються предметом і підставами первісного позову, а по-друге не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); не співвідносяться між собою як основна та похідна.

33. Верховний Суд вважає такі висновки помилковими, адже наведені судами формулювання фактично свідчать про можливість здійснення розгляду первісних позовних вимог лише з урахуванням доводів позивача за первісним позовом та наданих ним доказів на підтвердження своїх позовних вимог, зокрема долучених до позову договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0044-02022-ПП від 01.01.2024, актів купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та рахунків-фактур, без урахування доводів та доказів відповідача, якими він спростовує заявлені позовні вимоги в частині здійснення розрахунків за небаланси електричної енергії у спірний період, що може призвести до порушення визначеного ГПК принципу змагальності сторін.

34. Суди не врахували, що зміст зустрічної позовної заяви є близьким до наведених відповідачем у відзиві на позовну заяву заперечень стосовно здійснених позивачем за первісним позовом розрахунків за небаланси електричної енергії у спірному періоді з посиланням на те, що перед формуванням рахунків фактур та подальших актів купівлі-продажу НЕК "Укренерго" як АКО не виконала функцію належної сертифікації даних, завантажених у платформу ММS, та пред`явила позов про стягнення такої заборгованості на підставі недостовірних даних у розрізі конкретних споживачів та обсягів споживання.

35. Мотивуючи зустрічні позовні вимоги та вказуючи про необхідність визнання в судовому порядку дій НЕК "Укренерго" незаконними позивач за зустрічним позовом вказує, що внесені до системи управління ринком (платформа MMS) відомості щодо купівлі-продажу позивачем за зустрічним позовом електричної енергії для споживачів, перелік яких наведено у прохальній частині позовної заяви, є некоректними з огляду на непоодинокі факти припинення (юридичних осіб) таких споживачів; відсутність низки споживачів у балансуючій групі ДПЗД "Укрінтеренерго"; невиконання операторами систем розподілу (ОСР) вимог позивача щодо припинення електропостачання низці споживачів і покладення обсягів спожитої такими споживачами після дати, зазначеної у вимозі, електричної енергії на позивача; покладення на позивача обсягів спожитої такими споживачами електричної енергії після закінчення 90-денного терміну постачання електричної енергії постачальником "останньої надії".

36. При цьому позивач за зустрічним позовом наголошує, що саме внесені ОСР як постачальниками послуг комерційного обліку (ППКО) та тимчасовими адміністраторами комерційного обліку (АКО) до системи управління ринком (платформа MMS, яка, в тому числі, відображає в розрізі кожного оператора ті обсяги електроенергії, які розподілені конкретному постачальнику, але без ідентифікації по окремих споживачах) відомості про постачання електричної енергії, вказані у фактичних звітах за спірний період, НЕК "Укренерго" використовує як офіційне підтвердження постачання ДПЗД "Укрінтеренерго" споживачам конкретних обсягів електричної енергії. Саме згідно з цими фактичними звітами НЕК "Укренерго" здійснює остаточне складання актів купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та виставлення рахунків.

37. Тобто, фактично позивач за зустрічним позовом намагається довести, зокрема, обставини (1) внесення в систему управління ринком (платформа MMS) некоректних (недостовірних) відомостей у розрізі конкретних споживачів та щодо обсягів споживання, (2) нездійснення перевірки та нескасування цих відомостей НЕК "Укренерго", нездійснення їх належної сертифікації (тобто кінцевої перевірки), а також (3) подальше використання НЕК "Укренерго" таких даних для складання актів купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та виставлення рахунків, які формують зобов`язання ДПЗД "Укрінтеренерго" щодо врегулювання небалансів за спірний період та є предметом первісних позовних вимог.

38. Суди вказаного не врахували, зокрема в контексті того чи наведені позивачем за зустрічним позовом обставини та надані на їх підтвердження докази (1) підлягають встановленню та дослідженню при розгляді первісних позовних вимог в частині здійснених розрахунків за небаланси електричної енергії у спірний період, правильність яких, як і врахованих в них даних (відомостей), відповідач заперечує у розрізі конкретних споживачів та обсягів споживання, та (2) чи можуть вони довести відсутність підстави для задоволення первісного позову, про що зазначає позивач за зустрічним позовом.

39. Вказуючи на те, що підставами зустрічного позову є взаємовідносини позивача окремо з кожним ОСР у розрізі кожного із споживачів, перелік яких наведено в прохальній частині зустрічної позовної заяви, які становлять самостійні предмети розгляду, кожен з яких має окреме коло доказів, суди не аргументували, яким чином у цьому випадку, а саме у випадку незгоди відповідача як з розрахунками за небаланси електричної енергії у спірний період, так й врахованими в них даними саме в розрізі конкретних споживачів та обсягів споживання, буде досліджуватись та перевірятись підставність заявлених за первісним позовом вимог та на підставі яких саме доказів.

40. У контексті цього Суд зауважує, що за умови, коли позивач за зустрічним позовом намагається довести неправомірність дій відповідача за зустрічним позовом щодо сертифікації та покладення в систему управління ринком (платформа MMS) обсягів електричної енергії для врегулювання небалансів у розрізі конкретних споживачів та обсягів споживання, та, як наслідок, неправомірність здійснених у розрізі конкретних споживачів та обсягів споживання розрахунків за небаланси електричної енергії у спірний період, надані на підтвердження підстав за первісним та зустрічним позовами докази можуть бути різними. У цьому аспекті важливим є надання доказів, які можуть підтвердити або спростувати обставини, які виходять до предмету доказування за цими позовами.

41. Необхідність встановлення значного, як вважають суди першої та апеляційної інстанцій, обсягу обставин та дослідження доказів у розрізі конкретних споживачів та обсягів споживання, за умови можливого встановлення на підстави таких доказів здійснення розрахунків за небаланси електричної енергії у спірному періоді на підставі некоректних (недостовірних) даних, тобто даних щодо таких споживачів та обсягів споживання, на чому наполягає позивач за зустрічним позовом, не може бути підставою для повернення зустрічної позовної заяви на підставі частини шостої статті 180 ГПК.

42. Колегія суддів враховує, що зазначена правова позиція була викладена Верховним Судом щодо подібних правовідносин у постанові від 20.12.2024 у справі №910/8832/24.

43. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги та розподіл судових витрат

44. Статтею 300 ГПК визначено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

45. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 304 ГПК касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанції розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції. У випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанції, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд суду першої або апеляційної інстанції.

46. Згідно з частиною шостою статті 310 ГПК підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

47. Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку про задоволення касаційної скарги, скасування оскаржуваних рішень судів попередніх інстанцій з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

48. Оскільки у цьому випадку суд касаційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом касаційної інстанції не здійснюється (частина чотирнадцята статті 129 ГПК).

Керуючись статтями 300, 301, 304, 308, 310, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1.Касаційну скаргу Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" задовольнити.

2.Постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2024 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.09.2024 про повернення зустрічної позовної заяви у справі №910/10020/24 скасувати.

3.Справу №910/10020/24 передати до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий С. В. Бакуліна

Судді О.М. Баранець

О.Р. Кібенко