УХВАЛА

про забезпечення позову

м. Київ

20.02.2025Справа № 910/1897/25
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., розглянувши заяву (вх. 07-10/1412/25 від 18.02.2025) про забезпечення позову Приватного підприємства «Тернівка-продукт» подану разом із поданням позовної заяви до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проперті Солюшнз» про стягнення грошових коштів, без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Тернівка-продукт» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проперті Солюшнз» про стягнення 86 829, 61 грн з яких 86 680, 00 грн попередньої оплати та 149, 61 грн 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем умов Договору №0822 від 21 січня 2025 року шляхом непоставлення товару (селітри аміачної) в кількості 22,000 тонн у строк до 27.01.2025. Оскільки відповідач не поставив товар позивач пред`явив вимоги про стягнення суми здійсненої попередньої оплати.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Разом із поданням позовної заяви Приватне підприємство «Тернівка-продукт» подало заяву про забезпечення позову з вимогою накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку АТ Пумб Товариства з обмеженою відповідальністю «Проперті Солюшнз» в межах суми 86 680, 00 грн.

В обґрунтування поданої заяви позивач зазначає, що в спірних правовідносинах мають місце ознаки ухилення відповідача від виконання вимог позивача, адже заборгованість відповідача виникла внаслідок того, що відповідач, який одержав суму попередньої оплати в розмірі 86 680, 00 грн, не передав товар у встановлений строк. А отже позивач на підставі договору, ч. 2 ст. 693 ЦК має право вимагати повернення суми попередньої оплати, а продавець зобов`язаний повернути ці кошти негайно, тобто на наступний день після прострочення строків поставки - 28.01.2025.

Позивач зазначає, що станом на сьогодні, попередня оплата відповідачем не повернута заборгованість складає 86 680, 00 грн.

Так позивач вказує, що з огляду на те, що відповідач ухиляється від будь-якої комунікації з позивачем, етап поставки товару залишається невідомим, а попередня оплата товару не була добровільно повернута відповідачем, то існує об`єктивна підстава вважати, що грошові кошти, які були внесені на рахунок відповідача, як попередня оплата за товар, можуть бути відчужені останнім. Отже, у випадку задоволення позовних вимог, таке відчуження унеможливить виконання судового рішення позивачем.

Згідно зі ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб. (п. 1 ч. 1 ст. 137 ГПК України)

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Судом вбачається, що накладення арешту на грошові кошти відповідача у межах суми стягнення співвідноситься з предметом заявленого позову про стягнення грошових коштів, та існує зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, а тому вжиття судом такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову.

Також суд враховує перебування на розгляді Господарського суду міста Києва справи №910/1487/25 за позовом до відповідача щодо стягнення коштів у розмірі 116 500,00 грн та № 910/1488/25 за позовом до відповідача щодо стягнення коштів у розмірі 298 000,00 грн, що також дає підстави вважати, що у разі задоволення позовних вимог можуть виникнути обставини, які істотно ускладнять виконання судового рішення у цій справі.

Суд звертає увагу на те, що можливість відповідача в будь-який момент розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, є беззаперечною, що дає підстави вважати, що в майбутньому може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) може свідчити про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін.

Відповідний правовий висновок сформульованій, зокрема, у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 03.03.2023 у справі № 905/448/22, постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 09.06.2023 у справі № 37з-23, постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 07.11.2024 у справі № 915/538/24.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. (ч. 4 ст. 236 ГПК України)

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. (ч. 4 ст. 137 ГПК України)

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків від заборони відповідачу/іншим особам здійснювати певні дії. (постанова Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/4669/21)

У вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову. Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №910/12404/21.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

У заяві, що розглядається заявник просить накласти арешт на грошові кошти належні відповідачу на всіх рахунках банківських установ в межах суми позову, відтак в разі вжиття заходів забезпечення буде дотримано принцип співмірності із заявленими позивачем вимогами.

Суд відзначає, що вжиття відповідних заходів забезпечення позову не матиме наслідком порушення прав відповідача та не призведе до порушення балансу інтересів.

Водночас, існування таких заходів надасть реальну можливість поновлення порушених прав позивача за захистом яких він звернувся до суду у випадку задоволення його позову, адже метою такого позову є стягнення грошових коштів у сумі 86 829, 61 грн.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача чи інших учасників справи з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 910/20007/20, від 10.12.2019 у справі № 910/18739/16 та ін.).

Таким чином, суд вважає, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову у цій справі з великою ймовірністю ускладнить або навіть унеможливить виконання рішення у даній справі щодо стягнення коштів на користь позивача у разі задоволення позову.

У зв`язку з цим вжиття відповідних заходів забезпечення позову матиме наслідком збереження існуючого станом на момент подання заяви стану, тому відсутні підстави вважати, що права відповідача чи баланс інтересів будуть порушені.

Оскільки заявником визначено конкретний банківський рахунок, суд позбавлений можливості вийти за межі заявленого та накласти арешт на кошти в цілому незалежно від виявлених у виконавчому провадженні банківських рахунків.

Згідно із ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає, зокрема, вид забезпечення позову і підстави його обрання.

Підсумовуючи викладене, господарський суд доходить висновку про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову та можливість задоволення заяви Приватного підприємства «Тернівка-продукт».

На день постановлення цієї ухвали господарський суд дійшов висновку про відсутність необхідності для застосування зустрічного забезпечення.

Керуючись ст. 136-140, 233-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву Приватного підприємства «Тернівка-продукт» про забезпечення позову задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунку АТ Пумб (IBAN: НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 , МФО 334851) належні Товариству з обмеженою відповідальністю «Проперті Солюшнз» (04053, місто Київ, вулиця Кудрявський Узвіз, будинок 5-Б, кімната 320, ) в межах суми 86 680, 00 грн.

Стягувач: Приватне підприємство «Тернівка-продукт» (22111, Вінницька обл., Козятинський р-н, село Тернівка, вулиця Миколаєва, будинок 46, ).

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю «Проперті Солюшнз» (04053, місто Київ, вулиця Кудрявський Узвіз, будинок 5-Б, кімната 320, ).

Ухвала про забезпечення позову може бути пред`явлена до виконання в порядку передбаченому Законом України «Про виконавче провадження» протягом 3 років - до 20.02.2028 включно.

Ухвала про забезпечення позову набрала законної сили 20.02.2025, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження відповідно до ч. 1 ст. 144 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала про забезпечення позову може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20.02.2025.

Суддя Ігор Курдельчук