УХВАЛА

м. Київ

17.02.2025Справа №910/1610/25
Суддя Господарського суду міста Києва Зеленіна Н.І., розглянувши матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця Болгаріна Богдана Івановича

до Державного підприємства "Укркомунобслуговування"

про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Болгарін Богдан Іванович звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства "Укркомунобслуговування" про стягнення безпідставно набутих коштів в розмірі 373 620,00 грн. Крім того, в пункті 2 прохальної частини позовної заяви позивач просить в разі прострочення виконання зобов`язання нарахувати 3% річних від простроченої суми на підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу час для усунення недоліків, встановлених при подані позовної заяви, виходячи з наступного.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частина 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначає розміри ставки судового збору, а саме підпункт 1 пункту 2 вказаної статті, визначає ставку судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; підпункт 2 пункту 2 вказаної статті, визначає ставку судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Ставка судового збору за розгляд позовних заяв в господарському суді немайнового характеру з 01.01.2025 становить 3 028,00 грн.

Позивачем у поданому позові заявлено вимогу майнового характеру у розмірі 373 620 грн, за яку підлягає сплаті судовий збір у розмірі 5604,30 грн.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, в даному випадку за подання позову позивач мав сплатити судовий збір в загальному розмірі 4 483,44 грн (з урахуванням коефіцієнту пониження).

Однак, представником позивача не надано докази оплати судового збору.

Враховуючи зазначене, позивач має надати суду докази сплати судового збору в загальному розмір 4 483,44 грн.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023, внесено зміни до ряду статей Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до пункту 2 частини другої статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Згідно з частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

З огляду на викладене, суд вказує, що позивачем у поданому позові не зазначено інформації щодо наявності чи відсутності у відповідача зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема «Електронний суд»).

Враховуючи зазначене, позивач має привести позовну заяву у відповідність вимогам пункту 2 частини другої статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Позивач в позовній заяві просить стягнути з Державного підприємства "Укркомунобслуговування" безпідставно набуті грошові кошти у сумі 373 620 грн, проте на підтвердження своєї позиції ним не надано жодних підтверджуючих документів, які засвідчували факт сплати Фізичною особою-підприємцем Болгаріном Богданом Івановичем на користь Державного підприємства "Укркомунобслуговування" коштів у сумі 373 620 грн.

Окрім того позивачем заявлено вимогу такого змісту: "в разі прострочення виконання зобов`язання нарахувати 3% річних від простроченої суми на підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України", проте вказана вимога в позовній заяві жодним чином не обґрунтована, з урахуванням того, що судовий захист передбачає здійснення правосуддя з метою захисту або відновлення порушених оспорюваних прав і свобод.

Суд позбавлений процесуальної можливості задовольняти вимоги на майбутнє для захисту прав особи від потенційних негативних дій учасників відносин у подальшому, оскільки, на час розгляду справи таких не існує. Цей висновок повною мірою узгоджується з міжнародним правовим регулюванням та правозастосуванням.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено має право на ефективний засіб правового захисту в національному органі.

Отже, "ефективний засіб правого захисту" у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

В той же час вимогу позивача "в разі прострочення виконання зобов`язання нарахувати 3% річних від простроченої суми на підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України" суд розцінює як захист на майбутнє.

Якщо позивач вважає, що є підстави для нарахування 3% річних від простроченої суми на підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України, то він зобов`язаний надати суду розрахунок 3% річних від простроченої суми, зазначити в позовній вимозі суму 3% річних від простроченої суми, яка підлягає стягненню та, відповідно, за вказану вимого сплатити судовий збір у розмірі визначеному Законом України "Про судовий збір" або привести у відповідність приписам пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України свої позовні вимоги.

Відповідно до частини 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування (частина 1 статті 76 ГПК України).

Проте, матеріали позовної заяви не містять жодного доказу, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Також, суд звертає увагу, що відділом діловодства Господарського суду міста Києва складено акт про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) № 45/25 від 11.02.2025.

Згідно з пункту 1 частини 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу (частина 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 7 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

За Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Згідно з п. 59, 61 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Всупереч наведеним вимогам процесуального законодавства позивач не надав суду належних та допустимих доказів направлення позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу, а отже, позивачем не виконані приписи Господарського процесуального кодексу України щодо надання до позовної заяви доказів відправлення відповідачу позовної заяви та доданих до неї документів.

Отже, належним доказом надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладення в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Фізичної особи-підприємця Болгаріна Богдана Івановича - залишити без руху.

2. Позивачу усунути встановлені при поданні позовної заяви недоліки у строк протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Ухвала набрала законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Зеленіна