УХВАЛА

м. Київ

14.02.2025Справа №914/1599/24
Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши зауваження Національної спілки архітекторів України щодо протоколу судового засідання від 04.02.2025

у справі

За позовом Національної спілки архітекторів України

до 1. Кабінету Міністрів України

2. Фонду державного майна України

3. Львівської обласної ради

4. Обласного комунального підприємства Львівської обласної ради "Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Львівська обласна організація Національної спілки архітекторів України

за участю Львівської обласної прокуратури

про скасування рішення та припинення права власності, -

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

20.06.2024 року Національна спілка архітекторів України (позивач) звернулась до Господарського суду Львівської області із позовом про:

- визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора Обласного комунального підприємства Львівської обласної ради "Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки" Величко А.С. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 08.12.2016 №32853655 на об`єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Підвальна, 4 за Львівською обласною радою;

- припинення права власності нерухомого майна - будівлі (будинку) за адресою: м. Львів, вул. Підвальна, 4.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 25.06.2024 року позовну заяву Національної спілки архітекторів України передано за виключною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2024 року матеріали справи №914/1599/24 передано на розгляд судді Морозову С.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.07.2024 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) днів з дня вручення даної ухвали.

07.08.2024 року позивачем подано до суду заяву в порядку ст. 42 Господарського процесуального кодексу України та викладено позовні вимоги в наступній редакції:

- визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора Обласного комунального підприємства Львівської обласної ради "Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки" Величко А.С. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 08.12.2016 №32853655 на об`єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Підвальна, 4 за Львівською обласною радою;

- припинення права власності Львівської обласної ради на нерухоме майно - будівлі (будинку) за адресою: м. Львів, вул. Підвальна, 4.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Львівську обласну організацію Національної спілки архітекторів України та призначено підготовче засідання на 22.10.2024.

26.08.2024 до суду від відповідача-3 надійшло клопотання про залишення позову без руху та відзив на позовну заяву.

27.08.2024 до суду від представника Львівської обласної ради надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

3.08.2024 до суду від відповідача-2 надійшов відзив на позовну.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.09.2024 задоволено заяву Львівської обласної ради про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

16.09.2024 до суду від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву.

20.09.2024 до суду від позивача надійшла заява про зміну підстав позову.

08.10.2024 до суду від позивача надішли заперечення на клопотання відповідача-3 про залишення позову без руху.

16.10.2024 до суду від представника Львівської обласної організації Національної спілки архітекторів України надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.10.2024 задоволено заяву Львівської обласної організації Національної спілки архітекторів України надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

21.10.2024 до суду від відповідача-1 надійшли заперечення на заяву про зміну підстав позову.

В підготовчому засіданні 22.10.2024 судом було залишено без розгляду клопотання позивача про витребування доказів, відмовлено в задоволенні клопотання відповідача-3 про залишення позову без руху, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, про що оголошено відповідні ухвали, які занесено до протоколу судового засідання та оголошено перерву до 10.12.2024.

25.11.2024 до суду від позивача надійшла заява з клопотанням про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2024 повідомлено учасників справи про те, що підготовче засідання 10.12.2024 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Морозова С.М. у відпустці. Наступне засідання призначено на 04.02.2025 о 11:45 год.

20.01.2025 до суду від Львівської обласної організації Національної спілки архітекторів України надійшла заява про участь представника Седлецького І.Г. та керівника Шеремети М.Д. в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.01.2025 задоволено заяву Львівської обласної організації Національної спілки архітекторів України надійшла про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

23.01.2025 до суду від Львівської обласної прокуратури надійшла заява про вступ у справу.

27.01.2025 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача-1, відповідь на відзив відповідача-2, відповідь на відзив відповідача-3, пояснення та заперечення щодо заяви прокурора про вступ у справу.

В підготовчому засіданні 04.02.2025 судом було задоволено заяву Львівської обласної прокуратури про вступ у справу та запропоновано надати письмові пояснення, прийнято до розгляду заяву позивача про зміну підстав позову, про що оголошено відповідні ухвали, які занесено до протоколу судового засідання та оголошено перерву до 25.03.2025.

10.02.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про повернення заяви прокурора про вступ у справу, зауваження щодо протоколу судового засідання від 04.02.2025 та клопотання щодо оформлення окремим документом протокольної ухвали від 04.02.2025 про задоволення заяви Львівської обласної прокуратури про вступ у справу.

11.02.2025 до суду від третьої особи надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.

Розглянувши зауваження позивача на протокол судового засідання від 04.02.2025 у справі, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ч.ч. 14, 15 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України, суд під час розгляду справи в судовому засіданні здійснює повне фіксування його перебігу за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Порядок такого фіксування встановлюється цим Кодексом.

Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, визначеному цим Кодексом.

У відповідності до ст. 222 ГПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу). У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Повне або часткове відтворення технічного запису судового засідання здійснюється на вимогу учасника справи або за ініціативою суду. Технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи. Порядок зберігання технічного запису судового засідання визначається Положенням про Єдину інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Учасник справи має право отримати копію технічного запису судового процесу.

Частиною 2 статті 223 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги до протоколу судового засідання де вказано, що у протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Учасники справи мають право ознайомитися з технічним записом судового процесу, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня підписання протоколу у справі подати до суду письмові зауваження з приводу неповноти або неправильності технічного запису або відомостей, вміщених у протоколі судового засідання. Суд розглядає зауваження щодо технічного запису судового процесу та протоколу судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання і за результатами розгляду постановляє ухвалу, якою враховує зауваження або мотивовано відхиляє їх (стаття 224 Господарського процесуального кодексу України).

Неповнота запису - це не відображення в записі усіх обставин, що відбувалися в судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом. Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису.

Неправильність запису - це відображення відомостей не в тій послідовності та не в тому порядку, в якій передбачає закон чи запис відомостей, які не відповідають дійсності. Наприклад, неправильний запис прізвищ учасників процесу (коли пояснення одного учасника фіксуються як пояснення іншого), помилка в даті запису тощо.

Внести будь-які зміни до технічного запису судового засідання є технічно неможливим.

Так, після завершення фіксування та збереження технічного запису судового засідання в протоколі (журналі) цього засідання засобами підсистеми відеоконференцзв`язку автоматично формується веб-посилання на технічний запис, збережений в централізованому файловому сховищі.

Після закінчення судового засідання протокол (журнал) судового засідання у визначені процесуальним законодавством строки підписується кваліфікованим електронним підписом секретаря судового засідання, після чого блокується для внесення змін.

Протокол (журнал) судового засідання автоматично зберігається в централізованому файловому сховищі разом з технічним записом судового засідання, який є додатком до протоколу (журналу).

Підписаний протокол (журнал) судового засідання, який містить веб-посилання на технічний запис судового засідання у централізованому файловому сховищі, переноситься разом з кваліфікованим електронним підписом до автоматизованої системи діловодства суду та обліковується за відповідною судовою справою.

Фіксування судового процесу технічними засобами - технічний запис судового засідання за допомогою комплексу з фіксування судового процесу, що включає в себе створення аудіофонограми судового засідання. Саме фонограма судового засідання в повній мірі відображає хід судового засідання, усі репліки, пояснення та твердження учасників судового процесу.

За таких обставин, фіксування процесу полягає у сукупності цих двох засобів фіксування: протокол судового засідання відображає у хронологічному порядку процесуальні дії, які проводилися у судовому засіданні, а технічний запис містить інформацію про їх зміст.

Протокол судового засідання - це документ технічного характеру, який не дає можливості скласти уявлення про те, як саме відбувалося судове засідання, хто та що запитав або відповів, оскільки з цією метою проводиться аудіозапис.

Тому, саме з метою забезпечення повної фіксації судового засідання та подій, які відбуваються під час судового розгляду, і здійснюється звукозапис судового засідання.

Крім того, забезпечення повної деталізації в протоколі судового засідання усіх, без виключень фраз є об`єктивно неможливою за нормального перебігу судового розгляду, дискусій у судовому засіданні, реплік та зауважень, а також з врахуванням механічного введення записів у протоколі.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 224 Господарського процесуального кодексу України розглянувши зауваження, суд постановляє ухвалу, якою враховує зауваження або мотивовано відхиляє їх.

Як встановлено судом, протокол судового засідання від 04.02.2025 підписаний секретарем судових засідань 04.02.2025 та приєднаний до матеріалів справи, письмові зауваження на вказаний протокол були подані позивачем 10.02.2025, відтак позивачем дотримано встановлений статтею 224 ГПК України.

Зауваження позивача щодо протоколу судового засідання від 04.02.2025 обгрунтовані тим, що в ньому відсутні відомості щодо назви такої процесуальної дії, як розгляд заяви Львівської обласної прокуратури від 23.01.2025 про її вступ у справу №914/1599/24, а також відсутні відомості назви такої процесуальної дії як розгляд заперечень Національної спілки архітекторів України щодо заяви прокурора про вступ у справу №914/1599/24.

Так, дослідивши протокол судового засідання від 04.02.2025, суд зазначає, що підготовчому засіданні 04.02.2025 розглядалась заява Львівської обласної прокуратури про вступ у справі №914/1599/24, проте в протоколі не відображена дія стосовно її розгляду.

Стосовно зауважень позивача про відсутність відомостей щодо такої процесуальної дії як розгляд заперечень заперечень Національної спілки архітекторів України щодо заяви прокурора про вступ у справу №914/1599/24, то суд звертає увагу позивача на те, що в протоколі судового засідання відображено те, що представник позивача заперечує проти вступу прокуратури.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про необхідність врахування зауважень Національної спілки архітекторів України щодо протоколу судового засідання від 04.02.2025 у справі №914/1599/24 в частині невідображення такої дії як розгляд заяви Львівської обласної прокуратури про вступ у справі №914/1599/24.

Керуючись ст.ст. 224, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

ПОСТАНОВИВ:

1. Врахувати зауваження Національної спілки архітекторів України щодо протоколу судового засідання від 04.02.2025 у справі №914/1599/24.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій МОРОЗОВ