ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"17" лютого 2025 р. м ХарківСправа № 922/407/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатої В.В.

розглянувши матеріали

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
до Кредитної спілки "Інтер-Інвест" (61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди, буд. 42, офіс А-5)
про зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до Кредитної спілки "Інтер-Інвест", в якому просить:

- Виключити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) зі складу засновників (учасників) кредитної спілки «ІНТЕР-ІНВЕСТ» ().

- Скасувати реєстраційний запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про ОСОБА_1 як засновника Кредитної спілки «ІНТЕР-ІНВЕСТ».

- Стягнути з Кредитної спілки «ІНТЕР-ІНВЕСТ» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 4 844 грн. та витрати на правничу допомогу в розмірі 10 000 грн.

Проте, дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Приписами ч. 2 ст. 162 та ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 58, ч.ч. 4, 8 ст. 60 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі, він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно із ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до пункту 12.4 рішення Національної асоціації адвокатів України Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 «Про затвердження Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції» ордер має містить назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів, визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Пунктами 24, 26 Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (зі змінами і доповненнями) (далі - Положення) визначено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Так, у підсистемі «Електронний суд» наявна можливість для користувачів-адвокатів створювати електронні ордери, отримуючи доступ до судових справ, у яких вони представляють інтереси клієнтів. Формування електронного ордеру в ЄСІТС в профілі користувача у підсистемі «Електронний суд» обов`язково повинна міститися відмітка про наявність в нього статусу адвоката.

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Зокрема обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер, тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та сформований у підсистемі «Електронний суд» електронний ордер має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Отже, зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога, позаяк первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд».

Та обставина, що у електронному ордері, сформованому у підсистемі «Електронний суд», зазначається про представництво інтересів довіреної особи у судах, не спростовує наведених висновків, адже електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією.

Як слідує зі змісту поданого ОСОБА_1 позову, його підписано від імені вказаної особи адвокатом Захаровим Олександром Сергійовичем.

До вказаної позовної заяви, сформованої в Електронному судді 10.02.2025, додано сформований у відповідній підсистемі ЕСІТС електронний ордер на надання правничої (правової) допомоги, зі змісту якого слідує, що такий ордер видано на представництво інтересів ОСОБА_1 адвокатом Захаровим Олександром Сергійовичем, що здійснює адвокатську діяльність індивідуально на підставі ордеру № АН1606566 від 2025-01-20 р., виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №б/н від 2025-01-10 р. у судах.

Водночас матеріали позовної заяви не містять паперової копії ордеру № АН1606566 від 20.01.2025, що позбавляє суд перевірити обсяг повноважень адвоката, у тому числі орган, у якому адвокату надано повноваження здійснювати представництво інтересів ОСОБА_1 .

За таких обставин, оскільки за своєю суттю підписання та/або подання позовної заяви є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва, а тому має здійснюватися за умови наділення учасником справи свого представника такими повноваженнями, суд дійшов висновку про необхідність подання позивачем документів, що посвідчують повноваження адвоката Захарова Олександра Сергійовича на представництво інтересів ОСОБА_1 у Господарському суду Харківської області, зокрема паперової копії ордеру № АН1606566 від 20.01.2025.

Окрім того, п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В позовній заяві вказано наступну адресу позивача ( ОСОБА_1 ): АДРЕСА_1 .

Судом 11.02.2024 сформовано запит до Єдиного державного демографічного реєстру щодо місця реєстрації позивача та отримано відповідь № 1109063, згідно якої адресою реєстрації ОСОБА_1 є: АДРЕСА_2 .

Разом з цим, згідно відомостей щодо засновників Кредитної спілки «Інтер-Інвест», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, адресою реєстрації ОСОБА_1 є: АДРЕСА_3 .

А отже, вказане зумовлює необхідність уточнення адреси реєстрації (місця проживання чи перебування) позивача з наданням відповідних доказів та пояснень з цього приводу.

Відповідно до п. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що позовну заяву у відповідності до положень ст. 174 ГПК України слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вище перелічених недоліків.

Суд звертає увагу позивача, що за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 164, 172, 174, 233, 234, 235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (вх. № 407/25) - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- доказів повноваження адвоката Захарова Олександра Сергійовича на представництво інтересів ОСОБА_1 у Господарському суду Харківської області, зокрема паперової копії ордеру № АН1606566 від 20.01.2025; Свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю;

- уточнення адреси реєстрації (місця проживання чи перебування) позивача з наданням відповідних доказів та пояснень з цього приводу.

Попередити позивача про те, що не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, згідно частини четвертої статті 174 ГПК України має наслідком визнання заяви не поданою і повернення її позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 17.02.2025.

Суддя В.В. Усата