ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"18" лютого 2025 р. м. Київ Справа №911/556/25

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Войтовське» (07452, Київська обл., Броварський р-н, с.Зоря, вул. Гагаріна, 1)

до Акціонерного товариства «Агрокомбінат «Калита» (07420, Київська обл., Броварський р-н, смт. Калита, вул.Червоноармійська, 14)

про витребування земельних ділянок

встановив:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю «Войтовське» (далі позивач) звернулося до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Акціонерного товариства «Агрокомбінат «Калита» (далі - відповідач) про витребування земельних ділянок у спосіб здійснення державної реєстрації права оренди за позивачем.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у періоді з жовтня 2022 по травень 2023 були достроково припинені договори оренди земельних ділянок з кадастровими номерами :07:018:0010, :07:018:0019, :07:016:0013, :05:003:0009, :07:018:0008, :05:003:0019, орендарем яких був позивач. Позивач при цьому посилається на те, що для державної реєстрації припинення права оренди позивача був наданий нікчемний протокол загальних зборів учасників СТОВ «Войтовське» №4/1 від 27.01.2022 з додатком, який учасниками вказаного товариства не підписувався, збори не скликались та не проводилися, угоди про розірвання договорів оренди директором позивача не підписувались, а в подальшому у березні 2024 право оренди земельних ділянок було продано відповідачу. Посилаючись на порушення права оренди позивача, позивачем в позовній заяві заявлені позовні вимоги про витребування земельних ділянок на користь позивача у його тимчасове (строкове) володіння та користування у спосіб здійснення державної реєстрації права оренди за позивачем.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Також, згідно з ч.2 ст. 42 та ч.1 ст.43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Суд при цьому зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтею 162 цього Кодексу, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору.

В пунктах 4, 5 та 8 частини 3 статті 162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; спосіб захисту прав або інтересів; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Відповідно до ч.2 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Щодо способу захисту права та викладу обставин справи з посиланням на докази:

Відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням, мають юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника і такі способи мають бути доступними й ефективними. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування.

Проте, всупереч наведеним вимогам п.4 ч.3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Войтовське» не містить правого обґрунтування обраного позивачем в позовній заяві такого способу захисту права як «витребування земельних ділянок на користь позивача у його тимчасове (строкове) володіння та користування у спосіб здійснення державної реєстрації права оренди за позивачем», зокрема позивач не зазначив та не обґрунтував в позовній заяві:

- чи є даний позов віндикаційним позовом про витребування земельних ділянок чи позовом про визнання права оренди земельних ділянок чи іншим способом захисту права;

- не конкретизував в позовній заяві, про державну реєстрацію якого саме права оренди (підстава, строк оренди тощо) заявлені позовні вимоги;

- не вказав в позовній заяві, хто є власником (власниками) земельних ділянок, та не визначив в позовній заяві процесуально-правовий статус власників земельних ділянок з урахуванням позовних вимог, які заявлені позивачем.

Питання щодо залучення третьої особи:

Позивачем в якості третьої особи в позовній заяві зазначено Бишівську сільську раду.

За змістом ч.1 ст.50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до ч.3 ст.164 Господарського процесуального кодексу України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

При цьому, в позовній заяві Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Войтовське» хоча і зазначається про Бишівську сільську раду як про третю особу, однак саме клопотання (заява) про залучення Бишівської сільської ради в якості третьої особи позивачем до позовної заяви не додано і в тексті позовної заяви також відсутнє.

В той же час, само по собі зазначення позивачем в позовній заяві певної особи в якості третьої особи автоматично не надає такій особі процесуальний статус третьої особи. Крім того, позивачем не зазначено, як рішення у цій справі може вплинути на права або обов`язки Бишівської сільської ради та щодо якої із сторін цього спору.

Наведене є недоліками позовної заяви.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 та ч.1 та 3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України та подати:

1) уточнення до позовної заяви із зазначенням обставин справи та обґрунтуванням обраного способу захисту та позовних вимог до відповідача, а саме:

- обґрунтуванням обраного позивачем в позовній заяві такого способу захисту права, як «витребування земельних ділянок на користь позивача у його тимчасове (строкове) володіння та користування у спосіб здійснення державної реєстрації права оренди за позивачем», із поясненням того, чи є даний позов віндикаційним позовом або позовом про визнання права оренди або іншим способом захисту права ;

- конкретизацією в позовній заяві, про державну реєстрацію якого саме права оренди (підстава, строк оренди тощо) заявлені позовні вимоги;

- викладом обставин спору з посиланням на докази того, хто є власником (власниками) земельних ділянок, та визначенням в позовній заяві при необхідності процесуально-правового статусу власників земельних ділянок з урахуванням позовних вимог, які заявлені позивачем.

2) заяву (клопотання) про залучення до участі у справі третьої особи, яку позивач просить суд залучити до участі у справі, із відповідним обґрунтуванням.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч.1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням обставин справи та обґрунтуванням обраного способу захисту та позовних вимог до відповідача, а саме:

- обґрунтуванням обраного позивачем в позовній заяві такого способу захисту права, як «витребування земельних ділянок на користь позивача у його тимчасове (строкове) володіння та користування у спосіб здійснення державної реєстрації права оренди за позивачем», із поясненням того, чи є даний позов віндикаційним позовом або позовом про визнання права оренди або іншим способом захисту права ;

- конкретизацією в позовній заяві, про державну реєстрацію якого саме права оренди (підстава, строк оренди тощо) заявлені позовні вимоги;

- викладом обставин з посиланням на докази того, хто є власником (власниками) земельних ділянок, та визначенням в позовній заяві при необхідності процесуально-правового статусу власників земельних ділянок з урахуванням позовних вимог, які заявлені позивачем у позовній заяві.

3.2. заяви (клопотання) про залучення до участі у справі третьої особи, яку позивач просить залучити до участі у справі, із відповідним обґрунтуванням у разі реалізації позивачем цього процесуального права;

3.3. доказів на підтвердження викладених позивачем обставин в уточненнях до позовної заяви з урахуванням даної ухвали господарського суду про залишення позову без руху, якщо такі докази не були подані разом з позовною заявою.

4. Подати суду докази направлення учасникам спору документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 18.02.2025 №911/556/25.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає

Суддя О.О. Третьякова