ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"19" лютого 2025 р. Справа № 911/1175/18 (911/3271/24)

Господарський суд Київської області у складі судді Лутак Т.В., розглянувши матеріали

за заявою ОСОБА_1

до 1)Обслуговуючого кооперативу «Набережний квартал-Жаботинського» в особі ліквідатора Тимошенко Анастасії Анатоліївни

2) Товариства з обмеженою відповідальністю «Олімпекс Транс»

3) Публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Ханнер-Схід»

про продовження розгляду справи № 520/98/17

у відокремленому провадженні в межах справи № 911/1175/18

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Наяда-Сервіс»

доборжника Обслуговуючого кооперативу «Набережний квартал-Жаботинського»

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла позовна заява б/н від 22.11.2024 (вх. № 1627/24 від 25.11.2024) у якій позивач просить прийняти заяву для продовження розгляду справи № 520/98/17 та визнати наступне:

- визнати загальну частку ОСОБА_1 з майна кооперативу і передати приміщення: одержати натурою з майна кооперативу об`єкт нерухомості квартира АДРЕСА_1 ; частку, яку забезпечують майнові вимоги в грошових одиницях в сумі 541 620 грн. визнані Господарським судом Київської області 25 липня 2019р; одержати натурою: компенсація моральної шкоди, вартість якої відповідає грошовому розміру визнаної судом моральної шкоди, завданій ОСОБА_1 порушенням її прав;

- не розглядати вимоги заявника і відповідачів щодо судових витрат;

- скасувати Акт №13 приймання-передачі майнових прав на об`єкт нерухомості до договору куплі-продажу майнових прав №26.01 від 26 січня 2023 року, між ТОВ «Олімпекс-транс» та ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер-схід". Найменування об`єкту нерухомості - квартира 108 секції№1, площа 39,9 м2 поверх 11 за адресою: м. Одеса, Жаботинського 3/1 (у районі Шостої станції Великого Фонтану) вартістю 718 200 грн;

- передати Ліпатовій Т.І від ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер-Схід" частку кооперативного майна - кв. 108, або відшкодувати позивачу ОСОБА_1 товариством «Олімпекс-транс» вартість її частки з майна кооперативу ( визнаної судом загальної частки позивача) грішми в сумі 718 200 грн., а також грішми додаткової суми з урахуванням інфляційного збільшення суми 718 200 грн. починаючи з 21.01.16. час підписання сторонами Договору №15.02.1.419.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.12.2024 позовну заяву ОСОБА_1 б/н від 22.11.2024 (вх. № 1627/24 від 25.11.2024) залишено без руху з підстав невідповідності її вимогам, викладеним у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України та вказано, що недоліки позовної заяви повинні бути усунуті заявником у строк, що не повинен перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху у спосіб надання суду: уточнених позовних вимог щодо предмета спору та їх обґрунтування а також приведення позовної заяви у відповідність до ст. 162 Господарського процесуального кодексу України; роз`яснено заявнику, що в разі не усунення всіх зазначених недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із нею згідно ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

23.12.2024 до Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла позовна заява з уточненням б/н від 19.12.2024 (вх. № 12326/24 від 23.12.2024) відповідно до якої, заявник просила суд:

1) визнати загальну частку ОСОБА_1 з майна кооперативу і передати приміщення:

- одержати натурою з майна кооперативу об`єкт нерухомості квартира АДРЕСА_1 .

- частку, яку забезпечують майнові вимоги в грошових одиницях в сумі 541 620 грн, визнані Господарським судом Київської області 25 липня 2019.

2) одержати натурою: компенсація моральної шкоди, вартість якої відповідає грошовому розміру визнаної судом моральної шкоди, завданій ОСОБА_1 порушенням її прав.

2) не розглядати вимоги заявника і відповідачів щодо судових витрат.

3) скасувати Акт №13 приймання-передачі майнових прав на об`єкт нерухомості до договору купівлі-продажу майнових прав №26.01 від 26 січня 2023 року, між ТОВ «Олімпекс-транс» та ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер-схід". Найменування об`єкту нерухомості - квартира 108 секції№1, площа 39,9 м2 поверх 11 за адресою: м. Одеса, Жаботинського 3/1 (у районі Шостої станції Великого Фонтану) вартістю 718 200 грн.

- передати Ліпатовій Т.І від ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер-Схід" частку кооперативного майна - кв. 108, або відшкодувати позивачу ОСОБА_1 Товариством «Олімпекс-Транс» вартість її частки з майна кооперативу грішми в сумі 718 200 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.01.2025 позовну заяву ОСОБА_1 б/н від 22.11.2024 (вх. № 1627/24 від 25.11.2024) залишено без руху з підстав невідповідності її вимогам, викладеним у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України та вказано, що недоліки позовної заяви повинні бути усунуті заявником у строк, що не повинен перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху у спосіб надання суду: уточнених позовних вимог щодо предмета спору та їх обґрунтування, визначення майнових та немайнових вимог до відповідачів та з огляду на це, приведення позовної заяви у відповідність до ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

10.02.2025 до Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла позовна заява з уточненням б/н від 06.02.2025 (вх. № 1092/25 від 10.02.2025) відповідно до якої, заявник просила суд:

1) визнати загальну частку ОСОБА_1 з майна кооперативу: одержати натурою з майна кооперативу об`єкт нерухомості квартира АДРЕСА_1 ;

2) визнати недійсним:

- скасувати Договір №26.01 від 26 січня 2023 року, між ТОВ «Олімпекс-транс» та ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер-схід" купівлі-продажу майнових прав об`єкту нерухомості - квартира АДРЕСА_2 (у районі Шостої станції Великого Фонтану) вартістю 718 200,00 грн;

- Акт №13 приймання-передачі майнових прав на об`єкт нерухомості до договору купівлі-продажу майнових прав №26.01 від 26 січня 2023 року, між ТОВ «Олімпекс-транс» та ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер- схід". Найменування об`єкту нерухомості - квартира 108 секції №1, площа 39,9 м2 поверх 11 за адресою: м. Одеса, Жаботинського 3/1 (у районі Шостої станції Великого Фонтану) вартістю 718 200,00 грн.

3) розглянути заяву щодо сплати судового збору.

Крім того, до Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява б/н від 06.02.2025 (вх. № 1093/25 від 10.02.2025) про звільнення від сплати судового збору.

Розглянувши вищезазначену уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 4 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Суд звертає увагу, що визначені ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори розглядаються та вирішуються судом у відокремленому позовному провадженні за правилами Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.02.2020 у справі № 918/335/17 (пункти 100-102 постанови) зауважила, що судові рішення у процедурі банкрутства можна поділити на дві групи.

Одна з них стосується не вирішення спорів, а розв`язання специфічних питань, притаманних саме процедурам банкрутства, тобто непозовному провадженню: про відкриття провадження у справі про банкрутство, про припинення дії мораторію щодо майна боржника, про закриття провадження у справі про банкрутство, про затвердження плану санації, про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, про призначення керуючого санацією, ліквідатора тощо.

Друга група стосується виключно вирішення спорів. До неї належать судові рішення щодо розгляду спорів, стороною в яких є боржник. Такі спори розглядаються за позовом сторони, тобто в позовному провадженні. Хоча вони вирішуються тим судом, який відкрив провадження у справі про банкрутство, ці спори не стосуються непозовного провадження, яке врегульоване Кодексом України з процедур банкрутства, а тому регламентуються правилами про позовне провадження, встановленими у Господарському процесуальному кодексі України.

Таке розмежування є цілком виправданим з точки зору того, що справи відокремленого позовного провадження мають різний суб`єктний склад сторін спору, предмети і підстави позову, розглядаються та вирішуються господарським судом із застосуванням усього інструментарію позовного провадження, на відміну від спрощеного порядку розгляду заяв, скарг і клопотань в основній справі про банкрутство (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладена у постанові від 15.02.2021 у справі № 910/11664/20).

Відповідно такий підхід зумовлює сплату позивачем судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового або немайнового характеру до боржника у відповідності до положень підпунктів відповідно 1, 2 пункту 2 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 14.04.2021 у справі № 905/1818/19).

Отже, враховуючи вищевикладене та положення ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, спір, про який йдеться у даній позовній заяві б/н від 22.11.2024 (вх. № 1627/24 від 25.11.2024) із поданими до неї уточненнями, не стосується непозовного провадження в основній процедурі банкрутства цього боржника, а тому ставку судового збору, що підлягає сплаті за подання такої заяви необхідно обраховувати у відповідності до положень підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставку судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлено 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 01.01.2025 встановлено у розмірі 3 028, 00 грн.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, ОСОБА_1 заявлено три немайнові вимоги, а саме: визнати загальну частку ОСОБА_1 з майна кооперативу: одержати натурою з майна кооперативу об`єкт нерухомості квартира АДРЕСА_1 ; визнати недійсним та скасувати Договір №26.01 від 26 січня 2023 року, між ТОВ «Олімпекс-транс» та ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер-схід" купівлі-продажу майнових прав об`єкту нерухомості - квартира АДРЕСА_2 (у районі Шостої станції Великого Фонтану) вартістю 718 200,00 грн; визнати недійсним та скасувати Акт №13 приймання-передачі майнових прав на об`єкт нерухомості до договору купівлі-продажу майнових прав №26.01 від 26 січня 2023 року, між ТОВ «Олімпекс-транс» та ПУАТ "ЗНВКІФ "Ханнер- схід". Найменування об`єкту нерухомості - квартира 108 секції №1, площа 39,9 м2 поверх 11 за адресою: м. Одеса, Жаботинського 3/1 (у районі Шостої станції Великого Фонтану) вартістю 718 200,00 грн.

Отже, за подання даної позовної заяви підлягає сплаті 9 084,00 грн (3 028,00 грн * 3)

При цьому позивачем не було надано до матеріалів позовної заяви належних доказів на підтвердження сплати судового збору у зазначеному судом розмірі, з огляду на що, вбачається, що судовий збір позивачем сплачено не було.

Водночас, ОСОБА_1 було подано заяву б/н від 06.02.2025 (вх. № 1093/25 від 10.02.2025) про звільнення від сплати судового збору, та за наслідками розгляду якої, судом зазначається наступне.

В обґрунтування клопотання позивач посилається на скрутний матеріальний стан та неможливість сплатити судовий збір, в тому числі у зв`язку із сплатою грошових коштів на придбання нового житла, отже просить суд звільнити позивача від сплати судового збору.

Суд зазначає, що питання оплати судового збору врегульовані Законом України «Про судовий збір», зокрема згідно ст. 1 якого визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Крім цього, відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: 1) позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі; 2) позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи; 3) позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів; 4) позивачі - у справах щодо спорів, пов`язаних з виплатою компенсації, поверненням майна, або у справах щодо спорів, пов`язаних з відшкодуванням його вартості громадянам, реабілітованим відповідно до Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні"; 5) особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники - у справах щодо спорів, пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги; 6) позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення; 7) громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб; 8) особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи; 9) особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю; 10) позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи; 11) виборці - у справах про уточнення списку виборців; 12) військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків; 13) учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав; 14) позивачі - у справах у порядку, визначеному статтею 12 Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту"; 15) фізичні особи (крім суб`єктів підприємницької діяльності) - кредитори, які звертаються з грошовими вимогами до боржника щодо виплати заборгованості із заробітної плати, зобов`язань внаслідок заподіяння шкоди життю та здоров`ю громадян, виплати авторської винагороди та аліментів, - після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом; 15-1) органи місцевого самоврядування - за подання заяви про визнання спадщини відумерлою; 16) позивачі - за подання позовів щодо спорів, пов`язаних з наданням статусу учасника бойових дій відповідно до пунктів 19-21 частини першої статті 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту"; 17) засуджені до покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та до покарань, не пов`язаних з позбавленням волі, а також особи, взяті під варту, - у справах, пов`язаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до статті 537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору. 20) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, його територіальні органи; 21) заявники - у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно; 22) позивачі - у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно; 23) позивачі - за подання позовів щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 24) Фонд гарантування вкладів фізичних осіб - за подання позовів, предметом яких є відшкодування шкоди (збитків), у порядку, визначеному статтею 52 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб"; 25) центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері стягнення в дохід держави активів осіб, щодо яких застосовано санкції, - у справах про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України "Про санкції"; 26) Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення на час дії воєнного стану - за подання позовів, предметом яких є стягнення штрафу; 27) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи - в частині стягнення сум податкового боргу, заборгованості зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; 28) позивачі за подання позовів щодо стягнення штрафів за правопорушення у галузі цивільної авіації, вчинені суб`єктами авіаційної діяльності на тимчасово окупованій території.

Отже вказаними вище нормами Закону визначено вичерпний перелік суб`єктів, для яких може бути відстрочено, розстрочено чи звільнено від сплати судового збору та вичерпний перелік підстав, за яких відповідне клопотання може бути задоволене.

Позивач ОСОБА_1 не відноситься до категорій осіб, для яких передбачено можливість відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від його сплати.

Враховуючи викладене суд вважає необґрунтованими доводи позивача про неможливість сплатити судовий збір у зв`язку з відсутністю коштів.

Крім цього суд зазначає, що статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Суд звертає увагу позивача на те, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності заяв чи скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України», від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України»).

Також, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи викладене вище суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви позивача б/н від 06.02.2025 (вх. № 1093/25 від 10.02.2025) про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно з ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Проте, як вбачається з матеріалів поданої позовної заяви з уточненням б/н від 06.02.2025 (вх. 1092/25 від 10.02.2025) позивачем в якості доказів направлення вказаної позовної заяви відповідачам надано оригінали фіскальних чеків від 09.02.2025, з яких неможливо встановити які саме документи були направлені відповідачам. Одночасно інших доказів направлення копії позовної заяви відповідачам, позивачем не надано.

У розумінні статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» фіскальний чек - це розрахунковий документ, що підтверджує проведення розрахунків за продані товари (надані послуги), у цій ситуації - послуги поштового зв`язку.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулюють відносини між ними визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2023 №1071) (далі - Правила).

Відповідно до приписів пункту 8 Правил поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на прості та реєстровані. Реєстровані поштові відправлення поділяються на відправлення без оголошеної цінності (рекомендовані) та відправлення з оголошеною цінністю.

До внутрішніх поштових відправлень належать, зокрема, листи - прості, рекомендовані, реєстровані з оголошеною цінністю.

Рекомендоване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення, відстежується в системі оператора поштового зв`язку на шляху пересилання відправлення та вручається одержувачу з підтвердженням вручення (підпункт 13 пункту 2 Правил).

Водночас пункт 17 Правил передбачає, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку.

Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Отже, з аналізу зазначених положень вбачається, що фіскальний чек є лише підтвердженням розрахунку за послугу пересилання поштового відправлення, проте не підтверджує вмісту вкладення до нього. Водночас можливість підтвердження вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо) передбачає послуга опису вкладення до поштового відправлення при надсиланні поштового відправлення з оголошеною цінністю.

Таким чином, надані позивачем оригінали фіскальних чеків від 09.02.2025 як доказ на підтвердження направлення копії уточненої позовної заяви не береться судом до уваги з огляду на їх недостовірність та недостатність, оскільки такі фіскальні чеки не містить інформації про те, що було вкладено в поштове відправлення.

З урахуванням викладеного вище, суд дійшов висновку про залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 б/н від 22.11.2024 (вх. № 1627/24 від 25.11.2024) з урахуванням поданої позовної заяви з уточненнями б/н від 19.12.2024 (вх. № 12326/24 від 23.12.2024) та поданої позовної заяви з уточненням б/н від 06.02.2025 (вх. 1092/25 від 10.02.2025) та встановлення строку, що не повинен перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху, у спосіб надання суду належних доказів направлення на адресу відповідачів копії позовної заяви б/н від 22.11.2024 (вх. № 1627/24 від 25.11.2024) з урахуванням поданої позовної заяви з уточненнями б/н від 19.12.2024 (вх. № 12326/24 від 23.12.2024) та поданої позовної заяви з уточненням б/н від 06.02.2025 (вх. 1092/25 від 10.02.2025) і всіх доданих до неї документів, а також доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому судом порядку та розмірі.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення всіх зазначених недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із нею згідно ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 б/н від 22.11.2024 (вх. № 1627/24 від 25.11.2024) залишити без руху.

Ухвала набирає законної сили у порядку, передбаченому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Лутак