УХВАЛА

м. Київ

14.02.2025Справа № 910/1620/25
Суддя Господарського суду міста Києва Блажівська О.Є., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРВІС» (04112, м. Київ, вул. Парково-Сирецька, буд. 4-В, прим.№295 ; )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВИРОБНИЧА ФІРМА «ІНВЕКС ТЕЛЕКОМ» (03150, м. Київ, вул. Антоновича, буд. 169; )

про стягнення заборгованості у розмірі 841 500,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРВІС» з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВИРОБНИЧА ФІРМА «ІНВЕКС ТЕЛЕКОМ» про стягнення заборгованості у розмірі 841 500,00 грн., яких: сума основного боргу - 389 000, 00 грн., штрафні санкції - 452 500, 00 грн.

Розглянувши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, Господарський суд міста Києва відзначає, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статей ГПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно із ч. 8 ст. 6 ГПК України якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

Позовна заява від імені позивача подана представником (адвокатом) Панов Д.І. через "Електронний суд", в зв`язку з чим він не зобов`язаний зазначати інформацію про наявність у нього електронного кабінету.

Проте, зазначене не нівелює обов`язку представника позивача зазначити відповідну інформацію про наявність у позивача та відповідача Електронного кабінету у підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

З огляду на викладене, суд зазначає, що представником позивача в поданому позові не зазначено інформації щодо наявності/відсутності в позивача та відповідача та інших зареєстрованих електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема «Електронний суд»).

Отже, позивачу необхідно зазначити відомості про наявність/відсутність в сторін електронного кабінету.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Таким чином за змістом наведених норм до суду може звернутись особа, яка діє через керівника, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи) або адвокат.

Згідно з ч. 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Судом встановлено, що позовну заяву, подану до Господарського суду міста Києва, від імені позивача підписано адвокатом Панов Д.І.

На підтвердження повноважень адвоката на підписання позовної заяви до останньої долучено ордер серії АІ №1808199 від 30.01.2025 на надання правничої (правової) допомоги у Господарському суді м. Києва Товариству з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРВІС» адвокатом Панов Д.І.

Згідно з частиною 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

У пункті 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції, затвердженого рішенням Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України №41 від 12.04.2019, наведено перелік реквізитів, які містить ордер, зокрема ордер містить "12.4) Назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко встановив, що в ордері повинно бути зазначено орган, в якому надається правова допомога, зокрема в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога".

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначена конкретна, повна назва такого органу, зокрема суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 9901/847/18, ухвалах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.08.2019 у справі №915/1301/19, від 16.12.2019 у справі №5023/1702/12, від 03.02.2020 у справі №923/265/19, від 17.08.2020 у справі № 911/2636/19, а також у постанові Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у справі № 591/6387/21 від 19.08.2024.

Суд зазначає, що Указом Президента України "Про утворення апеляційних господарських судів та затвердження мережі господарських судів України" від 11.07.2001 реформовано арбітражний суд міста Києва у Господарський суд міста Києва.

Згідно вищевикладеного, повною назвою суду до якого позивачем подано позовну заяву є Господарський суд міста Києва, а не Господарський суд м. Києва. А отже ордер серії АІ №1808199 від 30.01.2025 доданий до позовної заяви у якості належного та допустимого доказу на підтвердження повноважень адвоката Панов Д.І. містить неточності в назві органу, в якому надається правова допомога.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРСІВ» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст. 233, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРСІВ» залишити без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРВІС» спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- зазначення відомостей про наявність/відсутність в сторін електронного кабінету;

- ордера на підтвердження повноважень Панов Д.І., як представника Товариства з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРВІС» на надання правової допомоги, у якому зазначено вірну, повну назву суду, у якому надається правова допомога адвокатом та підпис адвоката;

- доказів надсилання копії заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданими документами відповідачу.

3. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «МОНОЛІТ БУДСЕРВІС» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА