УХВАЛА

м. Київ

19.02.2025Справа № 910/1592/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест-шіппінг»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рейл лоджистікс»

про визнання недійсною частину договору, визнання відсутнім права, зобов`язання провести перерахунок

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Метінвест-шіппінг» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рейл лоджистікс» про визнання недійсною частину договору, визнання відсутнім права, зобов`язання провести перерахунок.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до частини 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У статті 7 Закону України "Про державний бюджет на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2025 року встановлено в розмірі 3028 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2 пункту 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що в разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Велика Палата Верховного суду у своїй постанові від 19.01.2021 у справі 916/1415/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162, п. 1-3 ч. 1 ст. 163 ГПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 та у постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.09.2023 у справі № 758/5118/21.

У постанові від 26.02.2019 у справі № 907/9/17 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Як слідує зі змісту пред`явлених позовних вимог, позивачем пред`явлено вимогу немайнового характеру - про визнання недійсною частину договору, та дві вимоги майнового характеру - про визнання відсутнім права на нарахування орендної плати у розмірі 110 200 559,98 грн. та зобов`язання провести перерахунок, зарахувавши вже сплачену суму в розмірі 110 200 559,98 грн., як переплату в рахунок оренди за договором оренди за майбутні періоди.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, за позовну вимогу немайнового характеру судовий збір підлягав сплаті в розмірі 2422,40 грн. (3028 грн. х 0,8 = 2422,40 грн.), та за дві позовні вимоги майнового характеру - у сумі 847840 грн. (1059800 грн. х 0,8 = 847840 грн.).

Натомість, позивачем надано докази сплати судового збору лише в розмірі 9084 грн.

Зважаючи на те, що позовну заяву сформовано в системі «Електронний суд», позивачу необхідно надати докази сплати судового збору в сумі 841178,40 грн.

Оскільки вказана позовна заява не відповідає вищезазначеним вимогам Господарського процесуального кодексу України, вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест-шіппінг» без руху.

Товариству з обмеженою відповідальністю «Метінвест-шіппінг» подати до Господарського суду міста Києва протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали докази сплати судового збору в розмірі 841178,40 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Дата підписання: 19.02.2025 року.

Суддя К.В. Полякова