РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

17.02.2025Справа № 910/14182/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Сівакової В.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

За позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового

фонду Дарницького району м. Києва»

до Благодійної організації «Благодійний фонд «Факел України»

про стягнення 55.329,77 грн

Представники сторін: не викликались

СУТЬ СПОРУ:

18.11.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» до Благодійної організації «Благодійний фонд «Факел України» про стягнення 55.329,77 грн.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що на підставі укладеного між сторонами договору № 39/2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 11.11.2019, відповідачу було передано об`єкт, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16, під розміщення благодійної організації на площі, що не використовується для провадження підприємницької діяльності, що підтверджується актом приймання-передачі об`єкта оренди від 11.11.2019. Позивачем встановлено, що відповідач користується приміщенням не за цільовим призначенням, що підтверджується актами перевірки від 09.11.2023 та 05.03.2024. Відповідно до п. 8.5 договору орендар зобов`язаний додатково сплатити різницю між орендною платою, розрахованою за фактичний вид використання об`єкта, встановлений перевіркою, та орендною платою, визначеною цим договором за весь період оренди, з дати останньої перевірки. Позивач звертався до відповідача з претензію № 101/50-3328 від 12.09.2024 про сплату заборгованості по орендній платі. Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення з відповідача 55.329,77 грн, з яких 53.597,11 грн основного боргу, 1.165,55 грн інфляційних втрат та 567,11 грн 3% річних.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/14182/24 від 25.11.2024 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання відповідних документів.

09.12.2024 позивачем усунено недоліки позовної заяви шляхом подання до суду відповідних документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2024 відкрито провадження у справі № 910/14182/24 та прийнято позовну заяву до розгляду; розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Даною ухвалою суду встановлено відповідачу строк у п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подачі відзиву на позов з урахуванням вимог ст. 165 Господарського процесуального кодексу України з доданням доказів, що підтверджують обставини викладені в ньому, та докази направлення цих документів позивачу.

У відповідності до ст. 242 Господарського процесуального кодексу України ухвалу про відкриття провадження у справі від 16.12.2024 було надіслано відповідачу рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення за № 804 за адресою, що зазначена в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , яка згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань є місцезнаходженням відповідача.

Відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Відповідач ухвалу суду від 16.12.2024, надіслану за вказаною вище адресою, отримав 31.12.2024, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за № 804.

Відповідач не скористався наданим йому законодавством правом та письмовий відзив на позовну заяву не подав.

Згідно з ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ст. 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

11.11.2019 між Дарницькою районною в місті Києві державною адміністрацією (орендодавець), Благодійною організацією «Благодійний фонд допомоги працівникам та ветеранам Головного управління державної фельд`єгерської служби України» (наразі - Благодійна організація «Благодійний фонд «Факел України») (орендар, відповідач) та Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (підприємство - балансоутримувач, позивач) укладено договір про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду № 339/2019 (далі - договір).

Відповідно до п. 1.1 договору орендодавець на виконання п. 36 додатка до протоколу засідання постійної комісії Київської міської ради з питань власності № 39/174 від 08.10.2019, розпорядження Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації № 1031 від 11.11.2019 «Про передачу в оренду майна комунальної власності територіальної громади міста Києва єдиним претендентам на право оренди», передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, далі - об`єкт, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 , під розміщення благодійної організації на площі, що не використовується для провадження підприємницької діяльності.

Згідно з п. 2.1 договору об`єктом оренди є нежитлове приміщення, загальною площею 82,50 кв. м, в т.ч. на 1 поверсі - 82,50 кв. м, згідно з викопіюванням з поповерхового плану, що складає невід`ємну частину цього договору.

Спір виник в зв`язку з тим, що у відповідача внаслідок неналежного виконання ним своїх зобов`язань за договором виникла заборгованість по сплаті орендної плати за період з 09.11.2023 по 31.10.2024 в розмірі 53.597,11 грн та позивачем за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання відповідачем нараховані 1.165,55 грн інфляційних втрат та 567,11 грн 3% річних.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Згідно ст. 627 Цивільного кодексу України встановлено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 759 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.

Згідно з ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 631 Цивільного кодексу України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.

Згідно з п. 9.1 договору цей договір набуває чинності з моменту підписання його сторонами і діє з 11.11.2019 до 09.11.2022.

Згідно з п. 2.4 договору орендар вступає у строкове платне користування об`єктом у термін, указаний у цьому договорі, але не раніше дати підсипання сторонами цього договору (у разі оренди нерухомого майна на строк не менше ніж три роки - не раніше дати державної реєстрації цього договору) та акта приймання-передачі об`єкта.

З матеріалів справи вбачається, що згідно акту приймання-передачі орендованого майна від 11.11.2019 орендодавець передав, а орендар прийняв в оренду нежитлове приміщення за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 , загальною площею 82,50 кв. м під розміщення благодійної організації на площі, що не використовується для провадження підприємницької діяльності. Даний акт підписано та скріплено печатками орендодавця, орендаря та підприємства - балансоутримувача.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який неодноразово продовжувався та наразі триває.

Відповідно до п. 5 постанови Кабінету Міністрів України № 634 від 27.05.2022 «Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану» договори оренди державного та комунального майна, строк дії яких завершується у період воєнного стану, вважаються продовженими на період дії воєнного стану та протягом чотирьох місяців з дати припинення чи скасування воєнного стану, крім випадку, коли балансоутримувач з урахуванням законодавства, статуту або положення балансоутримувача про погодження уповноваженим органом управління, до сфери управління якого належить балансоутримувач, за 30 календарних днів до дати закінчення договору оренди повідомив орендодавцю та орендарю про непродовження договору оренди з підстав, визначених статтею 19 Закону. Норма щодо продовження договору, встановлена цим пунктом, не застосовується до договорів, щодо яких рішення про їх продовження прийнято на аукціоні і аукціон оголошено до дати набрання чинності цією постановою. Для продовження договору оренди на строк, передбачений цим пунктом, заява орендаря та окреме рішення орендодавця не вимагаються.

Договори оренди державного та комунального майна в період воєнного стану можуть бути достроково припинені за заявою орендаря, поданою ним орендодавцю на адресу електронної пошти, зазначену в договорі оренди. Заява вважається належно поданою, якщо вона підписана уповноваженою особою орендаря, а її PDF-копія надіслана з електронної адреси орендаря, зазначеної в договорі оренди.

Сторонами доказів в підтвердження виявлення однією із сторін небажання продовжувати орендні правовідносини не подано, а отже договір оренди № 339/2019 від 11.11.2019 є продовженим.

Згідно з ч. 3 ст. 291 Господарського кодексу України договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених Цивільним кодексом України для розірвання договору найму, в порядку, встановленому статтею 188 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 773 Цивільного кодексу України, якщо наймач володіє та/або користується річчю, переданою йому у найм, не за її призначенням або з порушенням умов договору найму, наймодавець має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Відповідно до п. 8.5 договору у разі виявлення факту використання об`єкта не за цільовим призначенням договір може бути розірвано.

Відповідно до п. 8.6 договору за порушення договірних зобов`язань в частині страхування об`єкта, перевищення орендованої площі, торгівлі за нецільовим призначенням, а також при недотриманні інших умов договору, договір може бути розірвано достроково в установленому законодавством порядку.

Згідно з п. 9.5 договору договір може бути розірвано за погодженням сторін. Договір вважається розірваним з дати повідомлення орендаря/орендодавця про згоду розірвати договір, але не раніше дати повернення підприємству - балансоутримувачу об`єкта за актом приймання-передачі.

Відповідно до п. 9.6 договору на вимогу однієї із сторін договір може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України.

Відповідно до ст. 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

В матеріалах справи наявний лист Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації № 101-9983 від 21.10.2024 «Про дострокове розірвання договору про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду», адресований позивачу та відповідачу, в якому орендодавець повідомив наступне: «...враховуючи систематичні порушення орендарем істотних умов договору в частині використання об`єкта оренди не за цільовим призначенням, що було виявлено у ході проведених численних обстежень.... та фотофіксації об`єкта оренди, інформує про дострокове розірвання договору та вимагає провести остаточні розрахунки та повернути об`єкт оренди балансоутримувачу за актом приймання-передачі в установленому законодавством порядку у 10-денний строк.».

Проте, жодних доказів надіслання чи вручення цього листа відповідачу позивачем не подано.

У ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України зазначено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Разом з цим, частиною 3 статті 651 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Відповідно до п. 9.3 договору одностороння відмова від договору не допускається, крім випадку, передбаченого пунктом 5.1.3 цього договору. Лист з відмовою від договору направляється поштою з повідомленням про вручення за місцезнаходженням орендаря, вказаним у договорі, договір є розірваним з дати одержання орендарем повідомлення орендодавця про відмову від договору, або з дати повернення орендодавцю відмови від договору з відміткою відділення зв`язку про відсутність орендаря за вказаною адресою.

Згідно з п. 5.1.3 договору орендодавець має право відмовитися від договору та вжити необхідних заходів для примусового виселення орендаря при несплаті орендарем орендної плати протягом 3 місяців підряд з дня закінчення строку платежу.

Позивачем доказів того, що орендодавцем було дотримано порядок повідомлення відповідача про відмову від договору з підстав несплати ним орендної плати протягом трьох місяців підряд не подано.

З огляду на викладене, у суду відсутні підстави вважати, що договір є розірваним за згодою сторін або в односторонньому порядку за ініціативою орендодавця.

У відповідності до ч. 1 ст. 762 Цивільного кодексу України з наймача справляється плата, за користування майном, розмір, якої встановлюється договором оренди.

Згідно п. 3.1 договору орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади м. Києва, яке передається в оренду, далі - Методика, затвердженої рішенням Київської міської ради № 415/1280 від 21.04.2015, і становить без ПДВ: 30,57 грн за 1 кв. м орендованої площі, що в цілому складає 2.521,99 грн за базовий місяць оренди станом на 01.11.2019.

Відповідно до п. 3.2 договору орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на вебсайті Фонду державного майна України.

В п. 3.3 договору передбачено, що у разі користування об`єктом протягом неповного календарного місяця (першого та/або останнього місяців оренди) добова орендна плата за дні користування визначається згідно з Методикою на основі орендної плати за відповідні місяці пропорційно дням користування.

Додатково до орендної плати нараховується податок на додану вартість у розмірах та порядку, визначених законодавством України, який сплачується орендарем разом з орендною платою (п. 3.5 договору).

Відповідно до п. 3.6 договору орендна плата сплачується орендарем на рахунок підприємства - балансоутримувача, комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», яке знаходиться за адресою: 02175, м. Київ, Харківське шосе, 148-а, п/р № НОМЕР_1 в АТ «Ощадбанк», , МФО 322669, тел. 563-38-38, 563-32-00, починаючи з дати підписання акта приймання-передачі.

Згідно з п. 3.7 договору орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря щомісячно не пізніше 15 числа поточного місяця.

Відповідно до п. 5.2.1 договору підприємство - балансоутримувач має право проводити необхідний огляд та перевірку виконання орендарем умов цього договору. В процесі перевірки виконання умов цього договору оренди може бути здійснена фото- або відео фіксація стану та умов використання об`єкта.

В свою чергу згідно п. 4.2.9 договору орендар зобов`язаний забезпечувати безперешкодний доступ до об`єкта представників орендодавця, підприємства - балансоутримувача та структурного підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що здійснює управління майном, та надавати за першою вимогою всю необхідну інформацію щодо об`єкта для перевірки дотримання орендарем умов цього договору.

З матеріалів справи вбачається, що 05.03.2024 постійно діючою комісією, утвореною Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» проведено обстеження фактичного використання нежитлових приміщень, загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 .

Під час обстеження о 14 год. 42 хв. встановлено, що кімната № 1 площею 21,8 кв. м, використовується під розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації, кімната № 2 площею 8,9 кв. м, та кімната № 3 площею 12,4 кв. м зачинені, про що свідчить фотофіксація та складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 05.03.2024.

Відповідно до п. 8.5 договору у разі виявлення факту використання об`єкта не за цільовим призначенням договір може бути розірвано.

Орендар зобов`язаний додатково сплатити різницю між орендною платою, розрахованою за фактичний вид використання об`єкта, встановлений перевіркою, та орендною платою, визначеною цим договором за весь період оренди, з дати останньої перевірки, проведеної згідно з пунктом 17.1. Положення.

Остання перевірка нежитлових приміщень, загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 була проведена постійно діючою комісією, утвореною Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» 09.11.2023 про що складено відповідний акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди.

Повторне обстеження щодо фактичного використання нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 проведено постійно діючою комісією 10.09.2024.

За результатами цієї перевірки встановлено, що під час обстеження о 12 год. 00 хв. кімнату № 1 площею 21,8 кв. м, продовжують використовувати з порушенням цільового призначення об`єкта оренди - під розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації, кімната № 2 площею 8,9 кв. м, та кімната № 3 площею 12,4 кв. м зачинені, проведено фотофіксацію, складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 10.09.2024.

З огляду на те, що відповідачем використовується орендовані приміщення не за призначенням, позивачем здійснено донарахування орендної плати за період з 09.11.2023 по 31.10.2024 відповідно до пункту 47 додатку 2 Методики розрахунку орендної плати за комунальне майно територіальної громади міста Києва, затвердженої рішенням Київської міської ради № 6320/6361 від 20.04.2023, в якій орендна ставка за «інше використання нерухомого майна» складає 13%.

Так, позивачем до суду подано наступні рахунки на оплату за оренду приміщення (в т.ч. донарахування орендної плати за користування приміщеннями не за призначенням) та акти прийняття-передачі робіт (про надання послуг) на загальну суму 70.097,74 грн, отримання яких відповідач не заперечив:

за березень 2024 року: рахунок-фактура № 822 від 14.03.2024 на суму 2.339,30 грн; акт 43927 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.03.2024 на суму 2.339,30 грн; рахунок-фактура № 1109 від 21.03.2024 на суму 20.112,90 грн; акт 44611 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.03.2024 на суму 20.112,90 грн;

за квітень 2024 року: рахунок-фактура № 795 від 11.04.2024 на суму 2.351,00 грн; акт 45405 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 30.04.2024 на 2.351,00 грн; рахунок-фактура № 790 від 11.04.2024 на суму 4.304,64 грн; акт 45400 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 30.04.2024 на суму 4.304,64 грн;

за травень 2024 року: рахунок-фактура № 821 від 13.05.2024 на суму 2.355,70 грн; акт 46651 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.05.2024 на суму 2.355,70 грн; рахунок-фактура № 822 від 13.05.2024 на суму 4.313,25 грн; акт 46652 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.05.2024 на суму 4.313,25 грн;

за червень 2024 року: рахунок-фактура № 778 від 11.06.2024 на суму 2.369,83 грн; акт 47827 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 30.06.2024 на суму 2.369,83 грн; рахунок-фактура № 779 від 11.06.2024 на суму 4.339,13 грн; акт 47828 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 30.06.2024 на суму 4.339,13 грн;

за липень 2024 року: рахунок-фактура № 808 від 15.07.2024 на суму 2.421,97 грн; акт 48988 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.07.2024 на суму 2.421,97 грн; рахунок-фактура № 809 від 15.07.2024 на суму 4.434,59 грн; акт 48989 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.07.2024 на суму 4.434,59 грн;

за серпень 2024 року: рахунок-фактура № 795 від 13.08.2024 на суму 2.421,97 грн; акт 50105 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.08.2024 на суму 2.421,97 грн; рахунок-фактура № 796 від 13.08.2024 на суму 4.434,59 грн; акт 50106 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.08.2024 на суму 4.434,59 грн;

за вересень 2024 року: рахунок-фактура № 808 від 12.09.2024 на суму 2.436,50 грн; акт 51155 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 30.09.2024 на суму 2.436,50 грн; рахунок-фактура № 809 від 12.09.2024 на суму 4.461,20 грн; акт 51156 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 30.09.2024 на суму 4.461,20 грн;

за жовтень 2024 троку: рахунок-фактура № 756 від 14.10.2024 на суму 2.473,05 грн; акт 52508 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.10.2024 на суму 2.473,05 грн; рахунок-фактура № 757 від 14.10.2024 на суму 4.528,12 грн; акт 52509 прийняття-передачі робіт (про надання послуг) від 31.10.2024 на суму 4.528,12 грн.

Згідно інформації про надходження коштів на рахунки Керуючої компанії за період з 30.04.2024 по 30.06.2024 оплата у сумі 6.655,64 грн здійснена із призначенням платежу «оплата за рахунок № 790 від 11.04.2024».

Згідно інформації про надходження коштів на рахунки Керуючої компанії за період з 27.06.2024 по 29.06.2024 оплата у сумі 5.000,00 грн здійснена із призначенням платежу «оплата за оренду БО «БФ ДПтВГУДФСУ» вул. Пасхаліна, 16, згідно листа-претензії 101/50-2165 від 06.06.2024».

Згідно інформації про надходження коштів на рахунки Керуючої компанії за період з 31.07.2024 по 01.08.2024 оплата у сумі 2.422,00 грн здійснена із призначенням платежу «оплата за оренду приміщення згідно рахунку-фактури № 808 від 15.07.2024».

Згідно інформації про надходження коштів на рахунки Керуючої компанії за період з 30.08.2024 по 31.08.2024 оплата у сумі 2.422,00 грн здійснена із призначенням платежу «оплата за оренду згідно рахунку фактури № 795 від 13.08.2024».

Отже, загалом відповідачем за спірний період сплачено кошти в загальному розмірі 16.499,64 грн.

Згідно з п. 4.3.2 договору підприємство - балансоутримувач зобов`язане здійснювати контроль за виконанням орендарем умов цього договору і у разі виникнення заборгованості з орендної плати або інших платежів вжити заходів щодо погашення заборгованості, в тому числі проводити відповідну претензійно-позовну роботу.

З матеріалів справи вбачається, що позивач 12.09.2024 направляв відповідачу претензію № 101/50-3328 від 12.09.2024 про сплату заборгованості за договором рекомендованою кореспонденцією за № 259, проте дане відправлення не було вручено одержувачу та повернуто відділом поштового зв`язку відправнику 01.10.2024 за закінченням встановленого терміну зберігання, що підтверджується роздруківкою з офіційного сайту АТ «Укрпошта» в мережі Інтернет за трекінгом № 259.

Згідно з п. 4.2.3 договору орендар зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Стаття 610 Цивільного кодексу України визначає, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Матеріали справи свідчать про порушення відповідачем зобов`язання щодо своєчасної та повної сплати орендної плати за договором, в результаті чого виникла заборгованість, яка не заперечена відповідачем та загалом за період з 09.11.2023 по 31.10.2024 становить 53.597,11 грн.

Статтею 629 Цивільного кодексу України визначено, що договір є обов`язковим до виконання сторонами.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 7 ст. 193 Господарського кодексу України не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Відповідно до ст. 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Доказів того, що відповідачем виконано зобов`язання по сплаті орендної плати у повному обсязі не подано.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність передбачених чинним законодавством правових підстав для стягнення з відповідача 53.597,11 грн заборгованості.

В зв`язку з тим, що відповідач припустився прострочення по сплаті орендної плати, позивач на підставі ст. 625 Цивільного кодексу України просить суд стягнути з відповідача 1.165,55 грн інфляційних втрат та 567,11 грн 3% річних.

Відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та 3% річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника.

Згідно з п. 6.2 договору орендар згідно з п. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України сплачує інфляційні втрати по заборгованості та 3% річних від простроченої суми заборгованості.

Отже, умовами договору не визначено інший розмір процентів.

Суд приходить до висновку про обґрунтованість позивачем нарахування 558,24 грн 3% річних, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

В іншій частині позовних вимог про стягнення 3% річних в позові слід відмовити, оскільки позивачем невірно визначено період прострочення, а саме не враховано положення ч. 5 ст. 254 Цивільного кодексу України.

Суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача щодо стягнення з відповідача 1.165,55 грн інфляційних втрат (за обґрунтованими розрахунками позивача).

Частинами 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідачем не спростовано належними засобами доказування обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог.

Враховуючи вищенаведене, позовні вимоги Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.

Витрати по сплаті судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 129, ст.ст. 237, 238, 240 ГПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Благодійної організації «Благодійний фонд «Факел України» (02138, м. Київ, вул. Данькевича Костянтина, 16, кв. 7; ) на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (02175, м. Київ, Харківське шосе, 148-а; ) 53.597 (п`ятдесят три тисячі п`ятсот дев`яносто сім) грн 11 коп. заборгованості, 1.165 (одну тисячу сто шістдесят п`ять) грн 55 коп. інфляційних втрат, 558 (п`ятсот п`ятдесят вісім) грн 24 коп. 3% річних, 3.027 (три тисячі двадцять сім) грн 51 коп. витрат по сплаті судового збору.

3. В іншій частині в позові відмовити повністю.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

СуддяВ.В. Сівакова