ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

17 лютого 2025 року м. ХарківСправа № 922/23/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

без виклику представників сторін

розглянувши заяву ОСОБА_1 (вх.№4087 від 14.02.2025) про відвід судді по справі

за позовом 1. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), 2. ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ), 3. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 )
до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61057, м. Харків, вул. Гоголя, буд. 10)
про стягнення 536693,33 грн.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 звернулися до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", в якій просять суд стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 дивіденди в розмірі 71130,21 грн., інфляційні в розмірі 7130,13 грн. та 3% річних в розмірі 2469,16 грн., на користь ОСОБА_3 дивіденди в розмірі 314851,42 грн., інфляційні в розмірі 35125,42 грн. та 3% річних в розмірі 12631,80 грн., на користь ОСОБА_2 дивіденди в розмірі 86895,16 грн., інфляційні в розмірі 5145,89 грн. та 3% річних в розмірі 1314,14 грн.

Також, просять стягнути з відповідача судові витрати на користь позивачів.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням з боку відповідача зобов`язань зі сплати дивідендів за 2022-2023 роки на підставі рішення по питанню №3 дистанційних річних загальних зборів ПрАТ "Харківенергозбут", які були проведені 24 квітня 2023 року і оформлені Протоколом № 9; рішення по питанню №7 дистанційних річних загальних зборів ПрАТ "Харківенергозбут", які були проведені 29 грудня 2023 року і оформлені Протоколом №10; рішення по питанню №1 дистанційних річних загальних зборів ПрАТ "Харківенергозбут", які були проведені 29 квітня 2024 року і оформлені Протоколом №1.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.01.2025, зокрема, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/23/25. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

28.01.2025 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від відповідача зареєстровано клопотання (вх.№ 2443), в якому просив суд:

1. Визнати дії ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 щодо звернення до Господарського суду Харківської області із позовом у справі № 922/23/25 до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про стягнення 536693,33 грн. за наявності рішення суду, що не набрало законної сили у справі №922/2437/24 - зловживанням процесуальними правами.

2. Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 щодо звернення до Господарського суду Харківської області до Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" про стягнення 536693,33 грн.

3. Продовжити строк Приватному акціонерному товариству "Харківенергозбут" для подання відзиву на п`ятнадцять днів наступних за днем вручення відповідачу ухвали суду за результатами розгляду клопотання про визнання дій ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 щодо звернення до Господарського суду Харківської області із позовом у справі №922/23/25 зловживанням процесуальними правами.

30.01.2025 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від позивачів зареєстровано заяву (вх. №2670), в якій зазначено, що позивачі переконані, що неможливо заперечити проти позову в міру імперативності норм законів, на які вони посилаються, а тому у позивачів будуть відсутні представники в Господарському суді Харківської області при розгляді даної справи; позивачі не будуть більше подавати жодних документів до Господарського суду Харківської області при розгляді даної справи, зокрема, відповідь на відзив; позивачі не будуть приймати безпосередню участь в судових засіданнях в Господарському суді Харківської області при розгляді даної справи; позивачі просять Господарський суд Харківської області розглянути позовну заяву без їх участі за наявними матеріалами в справі, закрити 03.02.2025 підготовче провадження і розглянути справу по суті (прийняти рішення) та задовольнити повністю позовні вимоги.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.02.2025 у справі №922/23/25 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача (вх.№2443 від 28.01.2025) про зловживання позивачами процесуальними правами. Відмовлено в задоволенні клопотання відповідача (вх.№2443 від 28.01.2025) про залишення позову без розгляду. Задоволено клопотання відповідача (вх.№2443 від 28.01.2025) про продовження строку на подання відзиву на позовну заяву. Продовжено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву на п`ятнадцять днів з дня отримання цієї ухвали. Відмовлено в задоволенні клопотання позивачів (від 30.01.2025 вх.№2670) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Провадження у справі №922/23/25 зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі №922/2437/24, від якого залежить вирішення справи №922/23/25.

14.02.2025 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від ОСОБА_1 зареєстровано заяву про відвід судді Чистякової І.О. у справі №922/23/25 (вх.№4087).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.02.2025 визнано відвід судді необґрунтованим. Заяву ОСОБА_1 (вх.№4087 від 14.02.2025) про відвід судді Чистякової І.О. від розгляду справи №922/23/25 передано на розгляд іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, якого буде визначено у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2025 для розгляду заяви ОСОБА_1 (вх.№4087 від 14.02.2025) про відвід судді Чистякової І.О. по справі №922/23/25 визначено суддю Сальнікову Г.І.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 (вх. №4087 від 14.02.2025) про відвід судді Чистякової І.О. по справі №922/23/25, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Згідно з статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За приписами статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Вимогами статті 36 ГПК України визначено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Таким чином, відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра судді (колегії суддів) господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Разом з тим, не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Таким чином, з приводу суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей стосовно однієї зі сторін у справі.

В обґрунтування заяви про відвід судді зазначено, зокрема, що 12 лютого 2025 року заявник ознайомився з ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.02.2025, згідно якої суддя Чистякова Інна Олегівна безпідставно та незаконно зупинила провадження у справі, а як підставу для зупинення справи вигадала - до набрання законної сили судовим рішенням у справі №922/2437/24, від якого залежить вирішення справи №922/23/25, зазначивши, що "Пов`язаність справ полягає у тому, що рішення іншого суду, який розглядає справу, встановлює обставини, що впливають на збирання та оцінку доказів у даній справі, зокрема, факти, що мають преюдиціальне значення. Ці обставини повинні бути такими, що мають значення для даної справи."

Адвокат Олександра Бірюкова подала у справу №922/23/25 копії позовної заяви з додатками, заяви про зміну предмету позову, рішення Господарського суду Харківської області від 02.12.2024, апеляційної скарги по справі №922/2437/24.

Таким чином, суддя Чистякова Інна Олегівна не могла не знати, що апеляційна скарга по справі №922/2437/24 була подана виключно в частині оскарження відмови в стягненні чистого прибутку за 2023 рік, а законність рішення Господарського суду Харківської області від 02.12.2024 по справі №922/2437/24 в іншій частині, зокрема, щодо недійсності рішень загальних зборів позивачами визнана і не оскаржувалася.

Крім того, в ухвалі суду суддя Чистякова Інна Олегівна не зазначила як пов`язані стягнення частини чистого прибутку за 2023 рік та стягнення невиплачених дивідендів за 2022-2023 роки. ПрАТ "Харківенергозбут" на загальних зборах, які відбулися 29.04.2024, прийняв рішення про виплату дивідендів за 2023 рік тільки 3 травня 2024 року.

Таким чином, у ПрАТ "Харківенергозбут" виникло зобов`язання заплатити своїм акціонерам і частину чистого прибутку за 2023 рік в розмірі 90% і дивіденди, прийняті 3 травня 2024 року зборами від 29.04.2024 року, в розмірі 80%.

Отже, по справі №922/2437/24 в міру наведених імперативних норм буде прийняте рішення про виплату позивачам частини чистого прибутку. Саме тому, в ухвалі суду суддя Чистякова Інна Олегівна не зазначила як пов`язане стягнення частини чистого прибутку за 2023 рік зі стягненням невиплачених дивідендів за 2022-2023 роки.

Зазначає, що предметом розгляду у цій справі №922/23/25 є питання стягнення заборгованості у вигляді не виплачених дивідендів з урахуванням 3% річних та інфляційних, а предметом у справі №922/2437/24 залишилося тільки стягнення частини чистого прибутку за 2023 рік.

Проте, суддя Чистякова Інна Олегівна не тільки не зазначила жодної конкретної підстави для зупинення розгляду справи, але і не з`ясувала це, що свідчить про її необ`єктивність.

З огляду на вказане, заявник просить суд відвести на підставі пункту 5 частини 1 статті 35 ГПК України суддю Господарського суду Харківської області Чистякову Інну Олегівну від розгляду справи №922/23/25 через її необ`єктивність.

Натомість у даному разі проаналізувавши зміст наведених у заяві про відвід судді низки обставин, які викликають у заявника сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Чистякової І.О. при розгляді справи №922/23/25, суд дійшов висновку, що вище вказані обставини вказують на його незгоду з процесуальними рішеннями судді, а саме: ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.02.2025 у справі №922/23/25, якою зупинено провадження у справі №922/23/25 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №922/2437/24, від якого залежить вирішення справи №922/23/25.

Суд звертає увагу, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу, про що законодавцем прямо зазначено в частині 4 статті 35 ГПК України.

Тобто, розглядаючи конкретну судову справу (здійснюючи правосуддя) судді самостійно визначають коло законодавства, що регулює спірні правовідносини, застосовують його, здійснюють його тлумачення, вирішують питання про розгляд заяв та клопотань учасників судового процесу та надають правову оцінку обставинам справи на підставі саме внутрішнього переконання, що ґрунтується на приписах закону. Висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя.

Окрім того, істинність твердження про упередженість та/чи небезсторонність судді має бути доведена, адже суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" (заява №21722/11) від 09.01.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Між тим, у рішенні по справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 (заява №33949/02) Європейський суд з прав людини зауважив, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного; стосовно об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Однак належних та допустимих доказів в силу приписів статей 74, 77 - 80 ГПК України, які б підтверджували наявність обставин, які обґрунтовано викликають будь-які сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Чистякової І.О. під час розгляду справи №922/23/25, матеріали справи не містять.

Відтак, наведені вище доводи, що покладені заявником в основу заяви про відвід судді Чистякової І.О. не знаходять свого документального підтвердження, жодним чином не доводять реального існування обставин, що викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді, в провадженні якої перебуває справа.

Відповідно до частин 1, 2 статті 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Згідно зі статтею 6 Кодексу суддівської етики суддя повинен виконувати свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи в суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 (вх.№4087 від 14.02.2025) про відвід судді Чистякової І.О. суд дійшов обґрунтованого висновку, що доводи заявника не узгоджуються із нормами законодавства, ґрунтуються на суб`єктивних припущеннях та не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у об`єктивності або неупередженості судді Чистякової І.О. та могли б слугувати підставою для відводу у розумінні статей 35, 36 ГПК України.

Частиною 8 статті 39 ГПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, у задоволенні заяви ОСОБА_1 (вх.№4087 від 14.02.2025) про відвід судді, слід відмовити.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді (вх.№4087 від 14.02.2025).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 17.02.2025 р.

Суддя Г.І. Сальнікова