ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

04.02.2025 м.Дніпро Справа № 904/1542/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дарміна М.О. (доповідач)

суддів: Кощеєва І.М., Чередка А.Є.

при секретарі судового засідання: Карпенко А.С.

Представники сторін:

від скаржника: Болотова Ельвіра Ігорівна (в залі суду) - від АТ "Українська залізниця" - адвокат, довіреність №б/н від 16.01.2025р.

представники відповідачів 1,2 та третьої особи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства Українська залізниця на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.09.2024 у справі №904/1542/24 (суддя Мілєва І.В.)

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця", м. Київ

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтеграл-Транс", Дніпропетровська область, м. Дніпро

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Страхова компанія "Євроінс Україна", м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_1 , Дніпропетровська область, смт. Покровське

про стягнення 2 144 313,01 грн

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" звернулося до господарського суду з позовною заявою до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтеграл-Транс", відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Страхова компанія "Євроінс Україна" про солідарне стягнення 2 144 313,01 грн збитків.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 18.09.2024 у справі №904/1542/24 в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.

Приймаючи оскаржуване рішення, місцевий господарський суд виходив в тому числі з того, що : « … внаслідок ДТП йому було завдано збитки в розмірі 2 144 313,01 грн, на підтвердження чого позивачем надано калькуляції та розрахунки (а.с. 33-47). Господарський суд зауважує, що надані позивачем калькуляції та розрахунки складені та підписані ним одноособово….

… в обґрунтування заявленого до стягнення розміру збитків позивачем не надано звіту про оцінку або висновку експерта. Надані позивачем калькуляції та розрахунки (а.с. 33-47) не можуть вважатись належним доказом в підтвердження заявленого до стягнення розміру збитків відповідно до вимог чинного законодавства, до того ж вказані калькуляції та розрахунки складені та підписані позивачем одноособово. Таким чином, заявлений до стягнення розмір збитків в сумі 2 144 313,01 грн не доведений належними та достовірними доказами…».

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням, Акціонерне товариство Українська залізниця звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Дніпропетровської області від 18.09.2024 у справі № 904/1542/24 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.10.2024 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Дармін М.О. (доповідач), судді Чередко А.Є., Кощеєв І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.10.2024 відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи №904/1542/24. Доручено Господарському суду Дніпропетровської області надіслати до Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи №904/1542/24.

18.10.2024 матеріали даної справи надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 22.10.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Українська залізниця на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.09.2024 у справі №904/1542/24. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 04.02.2025 об 15:00 годин.

Колегія суддів констатує, що в якості підстав для скасування рішення суду першої інстанції, позивачем, в тому числі, наводяться такі доводи: « … Судом першої інстанції відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексі України та статті 13 Господарського процесуального кодексу України належним чином не було досліджено докази, надані Позивачем, в результаті чого суд дійшов помилкового висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

… Взагалі судом не було оцінено докази, надані Позивачем, в тексті рішення тільки викладено, що «Позивач зазначає, що внаслідок ДТП йому було завдано збитки в розмірі 2 144 313,01 грн, на підтвердження чого позивачем надано калькуляції та розрахунки (а.с. 33-47). Господарський суд зауважує, що надані позивачем калькуляції та розрахунки складені та підписані ним одноособово» …

… Жодного висновку про те, яким чином ці докази, підписані працівниками Позивача («одноособово», як вказано в судовому рішенні) мали значення для оцінки їх судом, чи прийняті та оцінені ці докази, чи враховані при ухваленні рішення судом в рішенні не вказано, що свідчить про недослідження їх судом, а отже і не враховано при ухваленні оскаржуваного рішення…

… незастосування судом при ухваленні рішення норм матеріального права, яким Позивач обґрунтовував свої вимоги щодо Відповідача - 1, призвели до ухвалення необгрунтованого та неправомірного рішення…».

04.02.2025 у судовому засіданні була присутня: адвокат АТ "Українська залізниця" - Болотова Ельвіра Ігорівна, довіреність №б/н від 16.01.2025р. Представники відповідачів 1,2 та третьої особи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши апелянта, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для призначення товарознавчої експертизи та оцінки транспортного засобу з огляду на наступне:

Відповідно до абзацу 4 пункту 3.12. Постанови № 18 від 26.12.2011р. Пленуму ВГСУ " Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції", під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Предметом позову у даній справі є матеріально правова вимога позивача до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтеграл-Транс", відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Страхова компанія "Євроінс Україна" про солідарне стягнення 2 144 313,01 грн збитків, завданих дорожньо-транспортною пригодою, яка мала місце 30.07.2021 близько 03 год 00 на залізничному переїзді 290 км ГК - 4 (залізнична станція Решетилівка) у селі Покровське Полтавського району Полтавської області, в ході якої ОСОБА_1 , перебуваючи за кермом автомобіля «MAN TGX 28.540», державний номер НОМЕР_1 , разом із спеціалізованим напівпричепом «TAD CLASSIC 40-3», державний номер НОМЕР_2 , на якому був розміщений комбайн «JOHN DEERE 9880І STS», державний номер НОМЕР_3 (далі - комбайн), рухаючись по залізничному переїзду 290 км ГК - 4 (залізнична станція Решетилівка) у селі Покровське Полтавського району Полтавської області, не пропустив електропоїзд № 2703 ВЛ80к-128 під керуванням машиніста ОСОБА_2 та допустив зіткнення вищезазначених транспортних засобів із електропоїздом № 2703 ВЛ80к-128.

За приписами ч. 1 ст. 22 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що збитки визначаються як втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); як доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду, підставою для застосування відповідальності у вигляді відшкодування збитків є повний склад правопорушення, як-то: неправомірна (протиправна) діяльність (бездіяльність) учасника господарських відносин; збитки, як результат такої діяльності; причинний зв`язок між неправомірною (протиправною) діяльністю (бездіяльністю) учасника господарських відносин та збитками; вина учасника господарських відносин.

Відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів, звертає увагу сторін на те, що розмір заподіяних позивачу внаслідок дорожньо-транспортної пригоди збитків становить предмет доказування у даній справі.

Відповідно до частини 1 статті 316 Господарського процесуального кодексу України, вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Відповідно до частини 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Колегія суддів нагадує учасникам справи, що відповідно до частин 1,2 статті:

1. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

2. Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до частин 1-3 статті 98 Господарського процесуального кодексу України:

1. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

2. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

3. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до частини 1статті 101 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Присутній в судовому засіданні представник апелянта визнав відсутність в його розпорядженні висновку експерта, в розумінні статті 98 Господарського процесуального кодексу України, який би надавав відповідь на питання розміру, заподіяної йому внаслідок дорожньо транспортної пригоди шкоди.

Відповідно до частини 1 статті 41 Господарського процесуального кодексу України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Відповідно до частини 5 статті 101 Господарського процесуального кодексу України у висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Відповідно до статті 77 Господарського процесуального кодексу України:

1. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

2. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів констатує, що в матеріалах справи відсутній висновок експерта з питання визначення розміру заподіяних позивачу внаслідок дорожньо-транспортної пригоди збитків, складений на замовлення будь-кого з учасників справи.

Колегія суддів звертає увагу позивача по справі, що сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу сама концепція змагальності втрачає сенс.

Подібну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18.

Відповідно до положень статті 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Чинним законодавством передбачено право на звернення сторони у справі із клопотанням про призначення експертизи до суду апеляційної інстанції. При цьому, право подання клопотання про призначення судової експертизи не ставиться в залежність із заявленням або навпаки такого клопотання до суду першої інстанції

Відповідно до положень статті 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Отже, із аналізу наведених норм процесуального законодавства щодо повноважень апеляційного господарського суду, Верховний Суд в постанові від 01.12.2020 у справі №916/1935/19 дійшов висновку, що суд апеляційної інстанції наділений правом призначати судову експертизу на стадії перегляду судового рішення в апеляційному порядку

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.08.2020 у справі №804/173/17, в якості підстав для скасування рішення суддів попередніх інстанцій визначила, що суди першої та апеляційної інстанцій не скористались усіма наданими процесуальними засобами для офіційного з`ясування всіх обставин справи з метою винесення законного та обґрунтованого рішення.

В постанові Верховного Суду від від 13.12.2019 у справі 904/5002/18 викладена наступна правова позиція :

Суди, відмовивши у позові з підстав недоведеності, фактично поклали ризик настання негативних наслідків, пов`язаних з невчиненням процесуальних дій (не проведення судової експертизи), на позивача, чим порушили принцип змагальності сторін (пункт 4 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України), суть якого визначена у статті 13 цього Кодексу та полягає в тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, призначення експертизи з питань визначення розміру заподіяних позивачу внаслідок дорожньо-транспортної пригоди збитків з ініціативи суду апеляційної інстанції узгоджується з принципами змагальності і забезпечить належний захист прав учасників справи.

Разом з тим, колегія суддів нагадує учасникам справи, що відповідно до частини 4 статті 102 Господарського процесуального кодексу України, у разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

Відповідно до частин 4,5 статті 99 Господарського процесуального кодексу України:

4. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

5. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

З урахуванням ухилення належним чином сповіщених про час і місце розгляду справи відповідачів -1-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтеграл-Транс" Товариства з обмеженою відповідальністю "Страхова компанія "Євроінс Україна" та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_1 від прийняття участі в суді апеляційної інстанції, з метою оптимізації строків розгляду справи, колегія суддів не вбачає за необхідне надавати сторонам додатковий час для формування можливих питань, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта, визначаючи питання з урахуванням предмета доказування, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) та Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009). Обов`язок несення відповідних негативних наслідків для відповідачів -1-2 : Товариства з обмеженою відповідальністю "Інтеграл-Транс" Товариства з обмеженою відповідальністю "Страхова компанія "Євроінс Україна" та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ОСОБА_1 в контексті даного спору цілком узгоджується з принципом диспозитивності господарського судочинства.

Оскільки колегія суддів не має даних щодо укомплектованості експертних установ Полтавської області необхідною кількістю фахівців та графіку їх роботи, експертну установу колегія суддів обирає найближче розташовану до суду апеляційної інстанції, тобто Дніпропетровський науково-дослідного інституту судових експертиз.

Оплату витрат по проведенню судової експертизи колегія суддів вважає за необхідне покласти на позивача - Акціонерне товариство "Українська залізниця", докази зобов`язує вчасно надати експерту. Питання про остаточний розподіл витрат на проведення судової експертизи буде вирішено судом під час прийняття рішення у справі, відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється у випадку, встановленим пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

З урахуванням неможливості визначення точних строків проведення експертизи на час прийняття даної ухвали колегією суддів, колегія суддів визначила за необхідне зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст. 99, 100, 107, 228, 229, 234, 273, 288 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд-

УХВАЛИВ:

Призначити у справі № 904/1542/24 товарознавчу експертизу та оцінку транспортного засобу, проведення якої доручити експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Січеславська Набережна, будинок 17).

На вирішення судової експертизи поставити питання:

1. Який розмір матеріальних збитків, завдано Акціонерному товариству "Українська залізниця" внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30.07.2021 близько 03 год од 00 хв на залізничному переїзді 290 км ГК - 4 (залізнична станція Решетилівка) у селі Покровське Полтавського району Полтавської області, в ході якої ОСОБА_1 , перебуваючи за кермом автомобіля «MAN TGX 28.540», державний номер НОМЕР_1 , разом із спеціалізованим напівпричепом «TAD CLASSIC 40-3», державний номер НОМЕР_2 , на якому був розміщений комбайн «JOHN DEERE 9880І STS», державний номер НОМЕР_3 (далі - комбайн), рухаючись по залізничному переїзду 290 км ГК - 4 (залізнична станція Решетилівка) у селі Покровське Полтавського району Полтавської області, не пропустив електропоїзд № 2703 ВЛ80к-128 під керуванням машиніста ОСОБА_2 та допустив зіткнення вищезазначених транспортних засобів із електропоїздом № 2703 ВЛ80к-128 ?

Зобов`язати сторін для надання відповіді на поставлені судом питання на вимогу судового експерта надати всі необхідні документи для проведення судової експертизи.

Оплату витрат по проведенню судової експертизи покласти на позивача - Акціонерне товариство "Українська залізниця", докази чого надати експерту. Питання про остаточний розподіл витрат на проведення судової експертизи буде вирішено судом під час прийняття рішення у справі, відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Матеріали справи разом з ухвалою про призначення експертизи направити до експертної установи Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Січеславська Набережна, будинок 17) та зобов`язати експертну установу після завершення судової експертизи негайно повернути матеріали справи до Центрального апеляційного господарського суду разом із експертним висновком.

Копію ухвали надіслати учасникам справи та Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Січеславська Набережна, будинок 17).

Зобов`язати експертів надіслати копії експертного висновку суду, сторонам по справі згідно з ст. 42 ГПК України.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність згідно ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Провадження у справі № 904/1542/24 зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.

Головуючий суддя М.О. Дармін

Суддя І.М. Кощеєв

Суддя А.Є. Чередко