ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"30" січня 2025 р. Справа№ 910/2305/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Тищенко А.І.

Кравчука Г.А.

при секретарі судового засідання: Гріщенко А.О.

за участі представників: відповідно до протоколу судового засідання від 30.01.2025

розглянувши у відкритому судовому засіданні усну заяву Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала» про відвід колегії суддів у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., судді - Кравчука Г.А., Тищенко А.І.

від розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра»

на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 (повний текст складено 25.07.2024)

у справі № 910/2305/24 (суддя - Сівакова В.В.)

за позовом Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра»

про витребування майна з чужого незаконного володіння шляхом стягнення 42 007,79 грн

ВСТАНОВИВ:

Додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 у справі № 910/2305/24 присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на користь Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма» «Скала» 9 335,84 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Не погоджуючись із прийнятим додатковим рішенням суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «Квіра» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд скасувати додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 у справі №910/2305/24 у повному обсязі. Судові витрати покласти на Приватне підприємство «Науково-виробнича фірма «Скала».

Протоколом передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 16.09.2024 вказану апеляційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді: Кравчук Г.А, Коробенко Г.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.09.2024, зокрема, відкрито апеляційне провадження у справі №910/2305/24 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 та призначено розгляд справи на 25.09.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2024 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» про відкладення розгляду справи задоволено та відкладено розгляд справи на 09.10.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.10.2024 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» про відкладення розгляду справи задоволено та відкладено розгляд справи №910/2305/24 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 на 20.11.2024.

Розпорядженням керівника апарату суду від 19.11.2024 у зв`язку з перебуванням судді Кравчука Г.А., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем) на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 19.11.2024 у справі визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді - Коробенко Г.П., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024 прийнято до провадження справу №910/2305/24 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 колегією суддів у складі: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді - Коробенко Г.П., Тищенко А.І. та призначено розгляд справи на 20.11.2024.

20.11.2024 розгляд справи не відбувся у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги в місті Києві.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2024 призначено розгляд справи №910/2305/24 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 на 05.12.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.12.2024 клопотання Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала» про відкладення розгляду справи задоволено та відкладено розгляд справи № 910/2305/24 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 на 30.01.2025.

Розпорядженням керівника апарату суду від 29.01.2025 у зв`язку з перебуванням судді Коробенка Г.П., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем) на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.01.2025 у справі визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді - Кравчук Г.А., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2025 прийнято до провадження справу №910/2305/24 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 колегією суддів у складі: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді - Кравчук Г.А, Тищенко А.І. та призначено розгляд справи на 30.01.2025.

30.01.2025 у судове засідання з`явилися директор Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала», директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» та їх представники.

В судовому засіданні директором Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала» було заявлено усний відвід колегії суддів у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., суддів - Кравчука Г.А., Тищенко А.І.

Заявлений усно відвід колегії суддів обґрунтований тим, що на переконання заявника, колегія суддів винесла неправосудне рішення в попередньому судовому засіданні за результатами розгляду апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 у справі №910/2305/24, скасувавши законне рішення суду першої інстанції.

Крім того, директором Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала» було повідомлено колегію суддів, що в минулому ним подавалась скарга до Вищої ради правосуддя на колегію суддів Північного апеляційного господарського суду по іншій судовій справі, учасником якої була головуюча суддя у даній справі.

Колегією суддів було заслухано думку всіх присутніх учасників справи щодо заявленого усно відводу.

Представник Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала» зазначив, що в нього особисто немає відводу колегії суддів, але він підтримує позицію свого колеги.

Представник та директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» вважали заявлений відвід колегії суддів безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Колегія суддів зазначає, що право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 № 475/97-ВР), закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява № 7577/02) від 3 травня 2007 року встановлено, що «безсторонність», в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

За рішенням у справі «Олександр Волков проти України» від 9 січня 2013 (104) як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24 лютого 1993 року, Series A N 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява N 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). (105) Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява N 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III). (106) У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (див. рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії», Series A, № 86). (107) Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (див. рішення у справі «Сасілор-Лормін проти Франції», заява № 65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» зазначено, що у кожній окремій справі необхідно вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що особиста безсторонність суду презюмується поки не надано доказів протилежного. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Тобто, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Як було зазначено вище, фактично єдиною підставою для відводу заявником визначено незгоду з рішенням судової колегії, прийнятим в попередньому судовому засіданні за результатами розгляду апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 у справі №910/2305/24, у зв`язку з чим у заявника, за його твердженнями, виникли сумніви в об`єктивності колегії суддів.

Однак, жодних доказів, які б свідчили про упередженість або необ`єктивність колегії суддів під час розгляду справи № 910/2305/24 не наведено, а незгода позивача з процесуальним рішенням судової колегії в силу приписів Господарського процесуального кодексу України не може бути підставою для відводу колегії суддів.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2, 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Таким чином, розглянувши усно заявлений позивачем відвід колегії суддів, суд апеляційної інстанції визнає необґрунтованою заяву Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала» про відвід колегії суддів у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., суддів - Кравчука Г.А., Тищенко А.І. від розгляду апеляційної скарги на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 у справі №910/2305/24.

Водночас, колегією суддів у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., судді - Кравчука Г.А., Тищенко А.І. заявлено самовідвід від розгляду апеляційної скарги на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 у справі №910/2305/24.

З огляду на висловлення учасником процесу недовіри до вказаної колегії суддів, заява колегії суддів про самовідвід заявлена з метою недопущення сумнівів в неупередженості колегії суддів, які можуть виникнути у зв`язку з вказаним.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Разом з тим, з численної практики Європейського Суду з прав людини вбачається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи навіть тоді, коли у стороннього спостерігача лише могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з положеннями «Конвенції про захист прав і основоположних свобод» № ETS N 005 від 04.11.1950, ратифікованої 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, зазначено, що довіра суспільства до судової системи, а також до авторитету судової системи в питаннях моралі, чесності та непідкупності судових органів посідає першочергове місце в сучасному демократичному суспільстві. Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

При наявності зазначених підстав суддя повинен заявити самовідвід.

Враховуючи наведене, з огляду на те, що позивач дотримується суб`єктивної думки про упередженість колегії суддів у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., судді - Кравчука Г.А., Тищенко А.І., а також з метою уникнення безпідставних звинувачень щодо заінтересованості вказаних суддів у результатах розгляду апеляційної скарги на додаткове рішення у даній справі, виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість суддів при розгляді апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024, недопущення у подальшому сумнівів у сторін чи інших осіб щодо неупередженості колегії суддів та для забезпечення довіри до судової влади України, заявлений самовідвід колегією суддів у складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., судді - Кравчука Г.А., Тищенко А.І. задовольняється.

Керуючись ст. ст. 32, 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Визнати необґрунтованою усну заяву Приватного підприємства «Науково-виробнича фірма «Скала» про відвід колегії суддів у складі: Тарасенко К.В. (головуюча суддя), Кравчук Г.А., Тищенко А.І. від розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 у справі № 910/2305/24 та відмовити у її задоволенні.

2. Заяву колегії суддів Північного апеляційного господарського суду в складі: головуючої судді - Тарасенко К.В., судді - Кравчука Г.А., Тищенко А.І. про самовідвід від розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Квіра» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 08.07.2024 у справі № 910/2305/24 задовольнити.

3. Справу № 910/2305/24 передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення іншого складу суддів відповідно до ст. 32 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 10.02.2025

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді А.І. Тищенко

Г.А. Кравчук