ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2025 року

м. Київ

cправа № 916/2079/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Кондратова І. Д., Студенець В. І.,

за участю секретаря судового засідання - Долгополової Ю. А.,

представників учасників справи:

позивача - ОСОБА_1,

відповідача - Пояркова О. В.,

третьої особи - Тимощук І. О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16"

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

від 09.09.2024 та

на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

від 23.09.2024

у складі колегії суддів: Поліщук Л. В., Богатир К. В., Аленін О. Ю.

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ОСОБА_2

про визнання недійсними рішень,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" про визнання недійсними рішень загальних зборів, які оформлені протоколом № 9 від 20.12.2020.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що:

- при скликанні оспорюваних загальних зборів не було забезпечено належного сповіщення усіх співвласників будинку про проведення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оскільки власників житлових і нежитлових приміщень житлового будинку АДРЕСА_1 не було повідомлено про дату, час та місце проведення цих зборів під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом) за 14 днів до дати проведення цих зборів;

- рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлені протоколом засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" №9 від 03.11.2020, про скликання та проведення оспорюваних загальних зборів співвласників і підготовку проекту порядку денного цих зборів є незаконними, нелегітимними і, як наслідок, неправомочними, оскільки повноваження членів правління закінчилися, а скликання зборів фактично двома співвласниками будинку є порушенням вимог частини 3 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», адже скликання зборів здійснюється не менш як трьома співвласниками;

- вказані у протоколі №9 від 20.12.2020 відомості щодо участі співвласників у загальних зборах не відповідають дійсності, оскільки на загальних зборах фактично були присутні менше 20 співвласників;

- під час проведення оспорюваних загальних зборів ініціаторами цих зборів протиправно не було надано можливості присутнім співвласникам подати свої голоси щодо питань порядку денного, які мали бути занесені до протоколу зборів;

- ініціатори оспорюваних зборів фактично перешкоджали позивачу і іншим співвласникам, зокрема членам ревізійної комісії об`єднання, у реалізації їх права на волевиявлення та висловлення своєї думки при прийнятті рішень щодо питань, пов`язаних з управлінням їх будинком, не надавши їм ані протоколу зборів, ані не надавши їм можливості прийняти участь у письмовому опитуванні;

- всупереч вимогам пункту 8.1 статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" зміни до статуту взагалі не було опубліковано, що підтверджується інформаційним повідомленням про проведення зборів об`єднання 20.12.2020, в якому у порядку денному не зазначено про конкретні запропоновані зміни до статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16";

- з урахуванням відсутності кворуму на зборах, що відбулись 20.12.2020, правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" мало утворити відповідну комісію для проведення письмового опитування, проте рішення правління про утворення відповідної комісії, як і рішення правління про призначення письмового опитування співвласників не були оформлені протоколом правління в порушення вимог статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» і положень пунктів 3.15.7, 3.16 статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16".

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

ОСОБА_1 з 23.07.2009 є власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 23.07.2009.

На засіданні правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", яке відбулось 03.11.2020 (протокол №9) та в якому прийняли участь члени правління ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (вказано про відсутність ОСОБА_5 ), вирішено організувати скликання та проведення загальних зборів співвласників із урахуванням епідемічної ситуації у м. Одесі та із застосуванням протиепідемічних заходів, які встановлені карантином, а також підготовити проект порядку денного зборів для вирішення питань, пов`язаних з функціонуванням Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", та у межах компетенції правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" підготувати проекти необхідних документів для затвердження їх на загальних зборах співвласників.

В матеріалах справи міститься інформаційне повідомлення, зі змісту якого вбачається, що власники квартир та нежитлових приміщень житлового будинку АДРЕСА_1 повідомлялися про те, що 20.12.2020 о 15:00 у приміщенні фітнес-клубу «Мілітарі» відбудуться загальні збори співвласників багатоквартирного будинку, з наступним порядком денним: 1) вибори голови та секретаря зборів; 2) звіт правління про виконану роботу за 2019 - 2020 роки; 3) затвердження бюджету (кошторису) на 2021 рік; 4) затвердження розміру внеску на утримання будинку та прибудинкової території; 5) затвердження розміру внеску на опалення; 6) звіт ревізійної комісії; 7) вибори членів правління; 8) внесення змін до статуту; 9) інші питання.

Відповідно до відтиску календарного штемпелю Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, 14.12.2020 відділом отримано заяву співвласника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" ОСОБА_1 , в якій заявник просив попередити правопорушення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" та роз`яснити про передбачену законом за протиправні порушення умов карантину при проведенні загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, які мають відбутись 20.12.2020 о 15:00 в приміщенні фітнес-клубу «Мілітарі».

20.12.2020 відбулись загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", до порядку денного яких включено наступні питання: 1) вибори голови та секретаря зборів; 2) звіт правління про виконану роботу за 2019 - 2020 роки; 3) затвердження бюджету (кошторису) на 2021 рік; 4) затвердження розміру внеску на утримання будинку та прибудинкової території; 5) затвердження розміру внеску на опалення; 6) звіт ревізійної комісії; 7) вибори членів правління; 8) внесення змін до статуту; 9) інші питання.

За результатами проведення 20.12.2020 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" прийнято рішення, оформлені протоколом № 9.

З питань порядку денного загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", які відбулися 20.12.2020, проводилося письмове опитування співвласників, на підтвердження чого відповідачем надано листки письмового опитування, які є додатками до протоколу №9 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16".

Підсумки голосування по кожному питанню порядку денного визначено з урахуванням голосів, поданих на зборах співвласників, і голосів співвласників, отриманих під час проведення письмового опитування.

У протоколі загальних зборів №9 від 20.12.2020, копія якого була надана відповідачем разом із відзивом на позовну заяву, зазначено, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку: 301 особа; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку: 26575 кв. м; у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 20 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 1619,9 кв. м; у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 146 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 14477,5 кв. м.

По першому питанню порядку денного прийнято рішення про обрання головою зборів ОСОБА_3 (кв. АДРЕСА_3 ) та секретарем зборів ОСОБА_6 (кв. АДРЕСА_4 ). Підсумки голосування: «за» 166 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв.м.

По другому питанню порядку денного прийнято звіт правління про виконану роботу за 2019 - 2020 роки. Підсумки голосування: «за» - 165 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15959,6 кв. м.

По третьому питанню порядку денного прийнято рішення про затвердження кошторису Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16". Підсумки голосування: «за» - 165 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15 979,6 кв. м.

По четвертому питанню порядку денного прийнято рішення про затвердження розміру внеску в Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 7,62 грн з 1-го квадратного метра загальної площі для помешкань, що розташовані починаючи з другого поверху та вище, та 6,37 грн для помешкань, що розташовані нижче другого поверху, з 01.01.2021. Підсумки голосування: «за» - 161 співвласник, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15491,4 кв. м.

По п`ятому питанню порядку денного прийнято рішення про затвердження розміру внеску на опалення з 01.01.2021 за 1 кв. м - 16,342 грн для житлових та нежитлових приміщень, розмір внеску на компенсацію вартості 1 Гкал теплової енергії - 1 114,204 грн для житлових та нежитлових приміщень, та витрати на обслуговування дахової котельні за 1 кв. м - 2,614 грн. Підсумки голосування: «за» - 165 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15979,3 кв. м.

По шостому питанню порядку денного прийнято рішення про затвердження акта ревізії фінансово-господарської діяльності за 2019 - 2020 роки. Підсумки голосування: «за» - 166 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв.м.

По сьомому питанню порядку денного прийнято рішення про обрання членами правління: 1) ОСОБА_3 (підсумки голосування: «за» - 166 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв. м); 2) ОСОБА_4 (підсумки голосування: «за» - 166 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв. м); ОСОБА_7 (підсумки голосування: «за» - 166 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв. м).

По восьмому питанню порядку денного прийнято рішення про внесення змін до статуту, а саме: -змінити пункт 3.14 статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" та викласти його у наступній редакції: « 3.14 Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами. Правління обирається строком на 3 (три) роки. Загальні збори своїм рішенням вправі в будь-який час припинити повноваження правління чи окремих його членів. У разі смерті члена правління, визнання його померлим, безвісно відсутнім або недієздатним повноваження такого члена правління припиняються»; -змінити пункт 4.6 статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" та викласти його у наступній редакції: « 4.6 Забороняється розподіл отриманих об`єднанням доходів або їх частини серед співвласників, працівників об`єднання (крім оплати їхньої праці, нарахування єдиного соціального внеску), членів органів управління та інших пов`язаних з ними осіб»; -змінити номер пункту 4.7 на номер 4.8 та доповнити статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" пунктом 4.7 у наступній редакції: « 4.7 Доходи об`єднання використовуються виключно для фінансування видатків на його утримання та реалізації мети створення, цілей, завдань та предмета діяльності об`єднання, визначених цим статутом». Підсумки голосування по восьмому питанню порядку денного: «за» - 164 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15841,5 кв. м.

У протоколі загальних зборів №9 від 20.12.2020, оригінал якого був наданий відповідачем на виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 23.04.2024, зазначено, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку: 301 особа; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку: 26 575 кв. м; у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 17 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 1619,9 кв. м; у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 131 особа, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 14 477,5 кв. м.

В оригіналі протоколу загальних зборів №9 від 20.12.2020 зазначено такі підсумки голосування: - по першому питанню порядку денного: «за» - 148 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв. м; - по другому питанню порядку денного: «за» - 147 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15959,6 кв. м; - по третьому питанню порядку денного: «за» - 147 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15979,6 кв. м; - по четвертому питанню порядку денного: «за» - 143 співвласника, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15491,4 кв. м; - по п`ятому питанню порядку денного: «за» - 147 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15979,3 кв. м; - по шостому питанню порядку денного: «за» - 148 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв. м; - по сьомому питанню порядку денного (щодо кожного обраного члена правління): «за» - 148 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16097,4 кв. м; - по восьмому питанню порядку денного: «за» - 148 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 15841,5 кв. м.

Таким чином, відповідачем були внесені наступні виправлення у протокол загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" №9 від 20.12.2020: - кількість осіб, що брали участь у зборах: було зазначено 20, виправлено на 17; - кількість осіб, які взяли участь у письмовому опитуванні особисто та/або через представників: було зазначено 146, виправлено на 131; - по першому питанню порядку денного кількість голосів «за» була виправлена з 166 на 148; - по другому питанню порядку денного кількість голосів «за» була виправлена зі 165 на 147; - по третьому питанню порядку денного кількість голосів «за» була виправлена зі 165 на 147; - по четвертому питанню порядку денного кількість голосів «за» була виправлена зі 161 на 143; - по п`ятому питанню порядку денного кількість голосів «за» була виправлена зі 165 на 147; - по шостому питанню порядку денного кількість голосів «за» була виправлена зі 166 на 148; -по сьомому питанню порядку денного (щодо кожного обраного члена правління) кількість голосів «за» була виправлена зі 166 на 148; - по восьмому питанню порядку денного кількість голосів «за» була виправлена зі 164 на 146.

Отже, із преамбули рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформленого протоколом від 20.12.2020 № 9, слідує, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку складає 301 особу; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку 26575 кв. м.; у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласників в кількості 17 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 1619,9 кв.м.; у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласників в кількості 131 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 14477,5 кв.м.

Протокол складено та підписано секретарем зборів - ОСОБА_6 та головою зборів - ОСОБА_3 .

На кожному листі із питаннями порядку денного наявні підписи 17 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 1619,9 кв.м. Особи, які залишили свої підписи на листах порядку денного підтримують всі питання, поставивши позначку "за".

Із представлених до матеріалів справи додатків до протоколу № 9 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", проведених 20.12.2020, а саме листків письмового опитування, яке проведено у період з 29.12.2020 по 04.01.2021, 131 особа підтримала питання порядку денного, залишивши свій підпис та позначку «за», яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 14477,5 кв.м.

Листи письмового опутування співвласника містять підписи та ініціали осіб, що проводили письмове опитування - секретаря зборів ОСОБА_6 та ОСОБА_3 .

3. Короткий зміст судових рішень

Рішенням Господарського суду Одеської області від 01.02.2024 у справі № 916/2079/23 у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що:

- ОСОБА_1 до позовної заяви додано інформаційне повідомлення про проведення 20.12.2020 загальних зборів. Як із змісту позовної заяви, файлу відеозапису, так і усних пояснень позивача слідує, що ОСОБА_1 був обізнаний про проведення 20.12.2020 загальних зборів, оскільки приймав в них участь. Відтак, суд вважає, що відсутність доказів повідомлення ОСОБА_1 про проведення 20.12.2020 загальних зборів, враховуючи подання позивачем 14.12.2020 заяви до ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області, участь позивача 20.12.2020 у зборах, не є підставою для визнання недійсним рішення таких зборів;

- позивачем не надано суду відповідних доказів, які б підтверджували, що рішення засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлене протоколом № 9 від 03.11.2020, було визнано судом недійсним і рішення суду набрало законної сили. Таким чином, рішення засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлене протоколом № 9 від 03.11.2020, яким було вирішено провести 20.12.2020 загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", на час прийняття рішення у справі № 916/2079/23 є правомірним, а тому у суду відсутні підстави для висновку, що призначення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на 20.12.2020 відбулось у незаконний спосіб;

- враховуючи те, що більше 60% співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" висловили свою позицію щодо підтримання рішення загальних зборів, господарський суд критично оцінює посилання позивача на те, що рішення загальних зборів, оформлене протоколом від 20.12.2020 № 9 є сфальшованим та незаконним;

- під час розгляду цієї справи, у судових засіданнях позивач зазначив про порушення процедури призначення та проведення загальних зборів, оскільки не зміг реалізувати своє право на голосування, однак не вказав, чим прийняті на загальних зборах рішення заважають ОСОБА_1 (як співвласнику багатоквартирного будинку) по суті та чим порушують його права та інтереси. Тобто, позивач не висловлює свою незгоду зі змістом ухвалених рішень, а наголошує лише на певних процедурних порушеннях;

- недотримання відповідачем пункту 8.1 статуту щодо неоприлюднення запропонованих змін до статуту не пізніше ніж за 10 днів до проведення загальних зборів, є незначною процедурною помилкою в організації та проведенні зборів, не є суттєвим порушенням прав позивача, а тому не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів від 20.12.2020;

- суд не встановив, яким чином скасування рішення загальних зборів від 20.12.2020 відновить права та законні інтереси співвласника багатоквартирного будинку;

- оскільки за результатами голосування на загальних зборах 20.12.2020 за усі питання з позначкою "за" проголосували більше 60% від загальної кількості голосів співвласників, то задоволення позовних вимог порушить баланс інтересів усіх співвласників та самого Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку з огляду на прийняті рішення.

Постановою від 09.09.2024 Південно-західний апеляційний господарський суд скасував рішення Господарського суду Одеської області від 01.02.2024 у справі № 916/2079/23. Ухвалив нове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнив. Визнав недійсними рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", які оформлені протоколом № 9 від 20.12.2020.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що:

- судом першої інстанції було неправильно відмовлено позивачу у задоволенні заяви про зміну предмету позову від 18.08.2023, в якій позивач просив визнати недійсним рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлене протоколом засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" №9 від 03.11.2020, та зроблено помилковий висновок, що вказане рішення правління не визнавалось судом недійсним, а отже, є правомірним;

- як вбачається із протоколу загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" №9 від 20.12.2020, всього у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласників 148 осіб із 301 особи, що складає менше половини голосів співвласників, а відтак, є недостатнім для прийняття рішення з будь-якого питання порядку денного, винесеного на розгляд загальних зборів, та, як наслідок, є безумовною підставою для визнання оспорюваних рішень загальних зборів недійсними;

- з урахуванням порушень пункту 8.1 статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", а також обов`язковості приписів статуту для співвласників, враховуючи також й те, що запропонованими змінами до статуту визначено інший строк (три роки замість двох років), на який обирається правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", що є виконавчим органом об`єднання, який здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання, висновок суду першої інстанції про незначну процедурну помилку в організації та проведенні зборів є помилковим;

- щодо інших доводів учасників справи, викладених в обґрунтування своїх правових позицій по наявному спору, апеляційний суд зазначає, що не вбачає підстав для надання таким доводам оцінки, оскільки встановлені апеляційним судом порушення щодо скликання оспорюваних загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на підставі рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", яке не є легітимним з огляду на відсутність кворуму, прийняття оспорюваними загальними зборами усіх рішень з питань порядку денного недостатньою кількістю голосів, порушення порядку внесення змін до статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" є достатніми та самостійними підставами для скасування оспорюваних рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлені протоколом №9 від 20.12.2020, та задоволення позову;

- оспорюваними рішеннями загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" порушені права позивача при прийнятті рішень щодо питань, пов`язаних з управлінням будинком та обранням складу статутних органів об`єднання, визначенням внесків на утримання будинку та прибудинкової території і опалення, які повинні сплачуватися щомісяця, а також внесенням змін до статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", положення якого є обов`язковими для всіх співвласників.

Додатковою постановою від 23.09.2024 Південно-західний апеляційний господарський суд частково задовольнив заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення. Присудив до стягнення з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на користь ОСОБА_1 12 000,00 грн судових витрат на професійну правничу допомогу, понесених у суді апеляційної інстанції. У задоволенні решти заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення - відмовив.

Додаткова постанова мотивована тим, що оцінивши наведені позивачем доводи щодо відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції у сумі 18000,00 грн та подані на їх підтвердження докази, врахувавши заперечення відповідача, що є об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку, яке є неприбутковою організацією, надавши оцінку дотриманню критеріїв формування розміру гонорару адвоката, з урахуванням усіх аспектів і складності цієї справи, обсягу наданих адвокатом послуг, в тому числі - аналогічності позицій в першій та апеляційній інстанціях, врахувавши, що стягнення витрат на професійну правничу допомогу з боржника не може бути ані способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються, ані становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу, керуючись принципами справедливості, верховенства права, критеріями реальності адвокатських витрат в контексті їхньої дійсності та необхідності, а також критерієм розумності їхнього розміру, колегія суддів вважає, що обґрунтованим та розумним розміром компенсації за вказані послуги буде стягнення з відповідача на користь позивача 12 000,00 грн витрат на правову допомогу.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи касаційної скарги. Доводи інших учасників справи

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2024 та додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.09.2024 у справі № 916/2079/23, в якій просить: скасувати постанову суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції; скасувати додаткову постанову та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення відмовити; стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 19 000 грн, понесених у зв`язку з апеляційним переглядом рішення Господарського суду Одеської області від 01.02.2024 у справі №916/2079/23; стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 4 294, 40 грн.

Підставою касаційного оскарження вказаних судових рішень у справі № 916/2079/23 Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" зазначило наявність виключного випадку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України:

- суд апеляційної інстанції не врахував висновки Верховного Суду щодо застосування статей 15, 16 Цивільного кодексу України, викладені в постановах від 07.07.2021 у справі № 911/1053/20 (про те, що відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для відмови в позові); від 24.10.2018 у справі № 925/973/17 (про те, що у разі не встановлення факту порушення прав позивача оскаржуваним рішенням, господарський суд не має підстав для задоволення позову); від 11.08.2021 у справі № 920/1245/20, від 07.10.2021 у справі № 909/1393/19 (суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні); від 22.05.2019 у справі N 686/8227/17, від 20.04.2023 у справі №914/2547/21, від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22 (розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача); від 08.02.2022 у справі № 918/964/20, від 22.09.2022 у справі № 924/1146/21, від 17.11.2022 у справі № 904/7841/21, від 24.11.2022 у справі № 914/343/22; від 13.04.2023 у справі № 924/1225/21 (для визнання недійсними рішень загальних зборів співвласників, що оскаржуються з підстав порушення порядку скликання та проведення зборів, зокрема з підстав неповідомлення про скликання зборів, позивач має довести, а суд встановити наявність порушених прав та/або інтересів позивача як співвласника оспорюваним рішенням загальних зборів. Тобто суду необхідно з`ясувати, які саме права та/або інтереси позивача порушені кожним окремим оспорюваним рішенням загальних зборів);

- суд апеляційної інстанції порушив статті 14, 237, частину 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України та не врахував висновки, викладені Верховним Судом у постановах від 03.08.2023 у справі № 916/3610/21 та від 18.10.2023 у справі № 924/1225/21: вийшов за межі позовних вимог та апеляційної скарги, порушив принцип змагальності сторін, оскільки не всі аргументи та доводи, викладені в оскаржуваній постанові, охоплюються підставами позову та апеляційної скарги позивача;

- суд апеляційної інстанції не врахував висновок Верховного Суду щодо застосування статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", викладений у постанові від 01.06.2023 у справі № 914/596/22 (подібна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 910/10463/19, від 16.11.2021 у справі № 912/947/20, від 18.04.2023 у справі № 916//3278/21);

- суд апеляційної інстанції не врахував висновки щодо застосування статті 173 Господарського процесуального кодексу України, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18, у постанові Верховного Суду від 22.04.2019 у справі № 914/2191/18 (щодо правил об`єднання позовних вимог) та, як наслідок, порушив статтю 46 Господарського процесуального кодексу України;

- суд апеляційної інстанції не врахував висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 20.07.2022 у справі № 910/5810/17, щодо застосування частин 4, 5 статті 233 та частини 1 статті 255 Господарського процесуального кодексу України та не застосував вказані норми права під час вирішення справи; не врахував висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 06.09.2021 у справі № 916/3074/20, щодо застосування статей 15, 16 Цивільного кодексу України.

Стосовно касаційного оскарження додаткової постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.09.2024 у справі № 916/2079/23 Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" зауважило, що додаткове судове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі, відтак у разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає законну силу (постанови Верховного Суду від 16.04.2018 у справі № 923/631/15, від 20.12.2019 у справі № 240/6150/18, від 23.01.2020 у справі № 927/229/19, від 23.12.2021 у справі № 925/81/21). Скаржник звертає увагу, що у разі якщо касаційна скарга буде задоволена та постанова Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2024 у справі № 916/2079/23 буде скасована, він одночасно просив Суд скасувати і додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.09.2024 у справі № 916/2079/23.

ОСОБА_1 подав відзив на касаційну скаргу, у якому просить: закрити касаційне провадження за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2024 у справі №916/2079/23 в частині підстави передбаченої пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України; залишити касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.09.2024 по справі №916/2079/23 в частині перегляду вказаної додаткової постанови без задоволення; залишити постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2024 і додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського

суду від 23.09.2024 по справі №916/2079/23 без змін; судові витрати ОСОБА_1 на професійну правничу допомогу покласти на Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16".

ОСОБА_2 , у відзиві на касаційну скаргу, заперечує проти доводів скаржника, зазначаючи про їх незаконність та необґрунтованість, і просить скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін як такі, що прийняті з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

5. Позиція Верховного Суду

Вирішуючи питання про обґрунтованість поданих касаційних скарг, Верховний Суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 300 Господарського процесуального кодексу України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. При цьому, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Частиною 4 статті 300 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини 1 статті 310, частиною 2 статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

У справі, що розглядається, ОСОБА_1 звернувся з позовом про визнання недійсними рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлених протоколом № 9 від 20.12.2020, з підстав порушення відповідачем порядку скликання, проведення загальних зборів.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

Статтею 9 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" передбачено, що управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). Наймачі, орендарі та інші користувачі квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку можуть брати участь в управлінні багатоквартирним будинком виключно за дорученням власників таких квартир та приміщень.

Згідно із статтею 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Згідно із статтею 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частинами 1 та 4 статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом. До компетенції правління, зокрема, відноситься скликання та організація проведення загальних зборів співвласників або зборів представників, призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного (частина 4 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку (частина 4 статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Нормою статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення установчих зборів, а нормами статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідачем не надано доказів повідомлення позивача про проведення 20.12.2020 загальних зборів.

Разом з тим, судом першої інстанції встановлено, що позивач був обізнаний про проведення 20.12.2020 загальних зборів, оскільки 14.12.2020 позивач звертався до Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області із заявою, в якій просив попередити правопорушення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" та роз`яснити про відповідальність, встановлену законом, за протиправні порушення умов карантину при проведенні загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, які мають відбутись 20.12.2020 о 15:00 в приміщенні фітнес-клубу «Мілітарі».

Судом першої інстанції також встановлено, що позивач 20.12.2020 приймав участь у загальних зборах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16".

Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку, що відсутність доказів повідомлення ОСОБА_1 про проведення 20.12.2020 загальних зборів не є підставою для визнання недійсним рішення таких зборів.

Позивач зазначені висновки суду першої інстанції в суді апеляційної інстанції не оскаржував, відповідно апеляційний господарський суд, з огляду на приписи частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, наведені висновки суду першої інстанції не переглядав.

Крім того, статтею 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. До компетенції правління, серед іншого відноситься: призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Відповідно до пункту 3.10 статуту відповідача якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої пунктом 3.9, цього розділу, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Надаючи оцінку аргументам позивача щодо порушень під час проведення письмового опитування (не утворено відповідну комісію, та відсутнє рішення правління про призначення письмового опитування співвласників), суд першої інстанції зазначив, що приписами статуту визначено коло осіб, якими проводиться письмове опитування - ініціатором зборів (правлінням або ініціативної групою), тобто комісією виступає ініціативна група (правління або ініціативна група). Відтак, за висновками суду першої інстанції, письмове опитування проведено правлінням відповідача відповідно до приписів законодавства України та статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи рішення суду першої інстанції, не навів доводів, за якими він не погодився з такими висновками суду першої інстанції.

Разом з тим, надаючи оцінку аргументам позивача щодо порушень, допущених під час скликання загальних зборів суд першої інстанції зазначив, що позивачем не надано суду відповідних доказів, які б підтверджували, що рішення засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлене протоколом № 9 від 03.11.2020, було визнано судом недійсним і рішення суду набрало законної сили. Таким чином, за висновками суду рішення засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлене протоколом № 9 від 03.11.2020, яким було вирішено провести 20.12.2020 загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", на час прийняття рішення у справі № 916/2079/23 є правомірним, а тому суд першої інстанції зазначив, що відсутні підстави для висновку, що призначення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на 20.12.2020 відбулось у незаконний спосіб.

При цьому, як вбачається із матеріалів справи, у підготовчому засіданні 19.09.2023 Господарський суд Одеської області протокольною ухвалою відмовив позивачу у задоволенні заяви про зміну предмета позову від 18.08.2023.

У вказаній заяві про зміну предмета позову позивач просив суд: 1) визнати недійсними рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлені протоколом засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" №9 від 03.11.2020; 2) визнати недійсними рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", які оформлені протоколом №9 від 20.12.2020.

Ухвала суду першої інстанції від 19.09.2023 про відмову у задоволенні заяви про зміну предмета позову позивачем до суду апеляційної інстанції не оскаржувалась.

Разом з тим, позивач в апеляційній скарзі на рішення суду першої інстанції виклав заперечення на ухвалу суду першої інстанції від 19.09.2023, якою відмовлено йому у задоволенні заяви про зміну предмету позову.

Суд апеляційної інстанції, надавши оцінку таким доводам позивача, дійшов висновку про те, що судом першої інстанції було неправильно відмовлено позивачу у задоволенні заяви про зміну предмету позову від 18.08.2023, що на думку суду апеляційної інстанції призвело до помилкового висновку, що вказане рішення правління не визнавалось судом недійсним. Водночас, суд апеляційної інстанції надавши власну оцінку рішенням правління, оформленим протоколом засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" № 9 від 03.11.2020, визнав їх нелегітимними.

Колегія суддів вважає, що такі висновки суду апеляційної інстанції зроблені з порушенням положень статей 46, 254, 255, 269 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (частина 2 статті 254 Господарського процесуального кодексу України).

Пунктом 6 частини 1 статті 255 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові).

Згідно із частиною 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

У постанові від 20.07.2022 у справі № 910/5810/17 (на яку скаржник посилається у касаційній скарзі) Верховний Суд сформував такі висновки:

«Згідно із частиною 2 статті 254 Господарського процесуального кодексу України ухвали суду першої інстанції оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Отже, перелік ухвал, які підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, наведений у статті 255 ГПК України, є вичерпним.

Системне тлумачення ГПК вказує на те, що законодавець свідомо виокремив випадки, в яких може бути оскаржена або конкретна процесуальна дія, або відмова в її вчиненні.

Зазначені процесуально-процедурні обмеження права на апеляційне оскарження деяких ухвал місцевого господарського суду окремо від остаточного рішення суду встановлено з метою ефективного здійснення правосуддя і не зменшують для сторін можливості доступу до суду апеляційної інстанції та не ускладнюють їм цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, оскільки сторони не позбавляються права на апеляційне оскарження таких проміжних ухвал місцевого господарського суду взагалі, їх право лише відтерміновується до винесення остаточного рішення у справі.

Крім того, положення частин 4, 5 статті 233 та частини 1 статті 255 ГПК України не ставлять можливість реалізації учасником справи права на апеляційне оскарження певного кола ухвал місцевого господарського суду в залежність від їх поділу на протокольні та такі, що оформлені окремим документом, як і не містять заборони на оскарження в апеляційному порядку протокольних ухвал.»

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.11.2024 у справі № 757/47946/19-ц (висновки, викладені у якій, колегією суддів враховуються відповідно до частини 4 статті 300 Господарського процесуального кодексу України) зазначила:

« 39. Тож ухвали про залишення без розгляду заяв (клопотань) з процесуальних питань можуть бути оскаржені окремо від рішення суду, якщо:

- це прямо передбачено у частині першій статті 353 ЦПК України (статті 255 ГПК України), наприклад, залишення без розгляду заяви про відновлення втраченого судового провадження;

- ухвала суду відсутня в переліку ухвал, викладеному в частині першій статті 353 ЦПК України (статті 255 ГПК України), якщо цього вимагає забезпечення права особи на судовий захист, тобто в силу специфіки певної ухвали заперечення щодо неї не може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду по суті спору.

41. Оскільки законодавець використав категорію "заява" послідовно в дужках (а не через кому чи із застосуванням розділових сполучників) після слова "позов", то вжите у цій нормі права поняття "заява" потрібно розуміти як заяву (вид звернення до суду), яка за своїм змістом тотожна поняттю "позов". Такими заявами в цивільному процесуальному законодавстві є заяви в наказному провадженні (розділ ІІ ЦПК України) та заяви у справах окремого провадження (розділ ІV ЦПК України). Наведене розуміння не дає можливості розширювати зміст категорії "заява", включаючи до нього інші заяви по суті справи чи заяви з процесуальних питань.

45. Як зазначалося, для правильної оцінки ухвали місцевого суду як такої, що підлягає або не підлягає самостійному апеляційному оскарженню, потрібно встановити, чи перешкоджає така ухвала подальшому провадженню у справі та/або чи має особа, яка подає апеляційну скаргу, можливість відновити свої права в інший спосіб, аніж шляхом оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду.»

Крім того, Верховний Суд у постанові від 19.12.2024 у справі № 910/18641/23 (висновки, викладені у якій, колегією суддів враховуються відповідно до частини 4 статті 300 Господарського процесуального кодексу України) зазначив:

« 23. Слід зазначити, що процесуальним наслідком відмови у задоволенні заяви про зміну предмета позову є повернення такої заяви позивачу.

24. Водночас, пунктом 6 частини першої статті 255 ГПК України передбачено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові).

25. Отже, заява про зміну предмета позову є "заявою" в розумінні пункту 6 частини першої статті 255 ГПК України.

26. У контексті справи, що переглядається, колегія суддів зауважує, що відмова в задоволенні заяви про зміну предмета позову з підстав недотримання вимог, передбачених статтею 46 ГПК України, перешкоджає повторному зверненню позивача з аналогічною заявою у межах апеляційного чи касаційного перегляду справи.

27. Очевидно, що оскарження ухвали про відмову в задоволенні заяви про зміну предмета позову разом з рішенням суду не буде доцільним та ефективним, адже це рішення буде виноситися без урахування такої заяви і в межах первісних позовних вимог, відтак і його апеляційний перегляд відбуватиметься виключно в межах первісних позовних вимог.

28. Відмова суду у прийнятті заяви позивача про зміну предмета позову без можливості апеляційного оскарження відповідної ухвали окремо від рішення суду створює ситуацію, за якої позивач змушений подавати окремий позов, який буде мати той самий суб`єктний склад, ті саме підстави, те саме обґрунтування, проте інший предмет позову, що не відповідає принципу процесуальної економії.

29. Отже, заперечення щодо ухвали місцевого суду про відмову в задоволенні заяви про зміну предмета позову в силу специфіки прав позивача, визначених статтею 46 ГПК України, не можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду по суті спору.»

Отже, враховуючи наведені висновки Верховного Суду, у суду апеляційної інстанції не було правових підстав як надавати оцінку ухвалі суду першої інстанції від 19.09.2023 про відмову у задоволенні заяви про зміну предмета позову, яка позивачем не була оскаржена окремо від рішення у строки визначені статтею 256 Господарського процесуального кодексу України, так і розглядати позовні вимоги про визнання недійсними рішень правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлених протоколом засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" №9 від 03.11.2020, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Разом з тим, частинами 1 та 2 статті 14 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Позовом у процесуальному розумінні є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Звертаючись до суду, позивач у позовній заяві викладає предмет і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення. Предмет позову повинен мати правовий характер і випливати з певних матеріально-правових відносин.

Підстави позову становлять ті обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, вказуючи при цьому на докази, що стверджують позов, зокрема, факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

В свою чергу, на суд покладений обов`язок перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

Отже, предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

При ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог (частина 2 статті 237 Господарського процесуального кодексу України).

Одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності, що полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (частини 2, 3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частини 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, обставина щодо наявності чи відсутності відповідних обґрунтувань у позові безпосередньо впливає на процесуальну поведінку відповідача, зокрема, щодо подання (своєчасного подання) відповідних доказів на спростування доводів позивача.

У постанові 18.10.2023 у справі № 924/1225/21 (на яку посилається скаржник у касаційній скарзі) Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції належно не дослідив, чи посилався позивач на обставину невідповідності зазначеної у протоколі загальних зборів загальної площі усіх квартир та нежитлових приміщень будинку в обґрунтування позовних вимог, чи була ця обставина підставою позову, чи оспорював позивач ці відомості. Сама лише вказівка суду апеляційної інстанції на те, що ОСОБА_1, посилаючись на невідповідності у листках-опитувальниках та недоведеність прийняття рішень, фактично ставить під сумнів наявність кворуму під час загальних зборів, не свідчить про те, що позивач обґрунтовував позовні вимоги невідповідністю зазначеної у протоколі загальних зборів загальної площі усіх квартир та нежитлових приміщень будинку та, відповідно, недостатністю голосів (кворуму) для прийняття рішень саме з мотивів такої невідповідності. Обставина щодо наявності чи відсутності відповідних обґрунтувань у позові безпосередньо впливає на процесуальну поведінку відповідача, зокрема, щодо подання (своєчасного подання) відповідних доказів на спростування доводів позивача.

Як вже було зазначено вище, ОСОБА_1 звернувся з позовом про визнання недійсними рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", оформлених протоколом № 9 від 20.12.2020, з підстав порушення відповідачем порядку скликання, проведення загальних зборів.

При цьому, позивач в обґрунтування позовних вимог не посилався на недостатність голосів для прийняття рішень як на підставу для визнання оскаржуваних рішень загальних зборів недійсними.

Натомість, суд апеляційної інстанції не врахував наведене, та визнав недійсними оскаржувані рішення загальних зборів, в тому числі, з підстав, які позивачем не заявлялися (прийняття оспорюваними загальними зборами усіх рішень з питань порядку денного недостатньою кількістю голосів), чим вийшов за межі позовних вимог.

Крім того, у постанові від 16.08.2023 у справі №904/1711/22 (на яку посилається скаржник у касаційній скарзі) Верховний Суд зазначав таке:

"96. Верховний Суд звертає увагу на те, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.

97. Визнання рішень щодо обрання органів управління, затвердження кошторису та розміру внесків, інших важливих для діяльності ОСББ рішень недійсними в судовому порядку, як правило, відбувається через значний проміжок часу після їх прийняття і має негативні наслідки на діяльність ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ. За таких умов суд повинен приділяти ще більше уваги дослідженню питань балансу інтересів співвласників ОСББ, з`ясуванню того, яке саме право співвласника було порушено оскаржуваним рішенням і можливості його відновлення саме через скасування рішень, а не іншим шляхом.

98. Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку".

Верховний Суд, у постанові від 07.10.2021 у справі № 909/1393/19 (на яку посилається скаржник у касаційній скарзі) зазначив, що установивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог.

Верховний Суд, у постанові від 20.04.2023 у справі №914/2547/21 (на яку посилається скаржник у касаційній скарзі) зазначив, що розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача. Також суд повинен у кожному конкретному випадку оцінити характер порушення, враховуючи баланс інтересів як позивача, так й інших співвласників ОСББ. Інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.

Верховний Суд, у постанові від 13.04.2023 у справі № 924/1225/21 (на яку посилається скаржник у касаційній скарзі) зазначив, що для визнання недійсними рішень загальних зборів співвласників, що оскаржуються з підстав порушення порядку скликання та проведення зборів, зокрема з підстав неповідомлення про скликання зборів, позивач має довести, а суд встановити наявність порушених прав та / або інтересів позивача як співвласника оспорюваним рішенням загальних зборів. Тобто суду необхідно з`ясувати, які саме права та / або інтереси позивача порушені кожним окремим оспорюваним рішенням загальних зборів. При цьому, скасовуючи постанову суду апеляційної інстанції Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції не з`ясував, які саме права та / або інтереси позивача порушені кожним окремим оспорюваним рішенням загальних зборів, чи призведе задоволення позову у цій справі (визнання недійсним кожного з оспорюваних рішень загальних зборів) до поновлення прав та / або інтересів позивача.

У справі, що переглядається, суд першої інстанції встановив, що позивач не вказує, чим прийняті на загальних зборах рішення заважають ОСОБА_1 (як співвласнику багатоквартирного будинку) по суті та чим порушують його права та інтереси. Тобто, позивач не висловлює свою незгоду зі змістом ухвалених рішень, а наголошує лише на певних процедурних порушеннях.

Також, суд першої інстанції не встановив, яким чином скасування рішень загальних зборів від 20.12.2020 відновить права та законні інтереси позивача.

Суд апеляційної інстанції, в порушення положень статті 282 Господарського процесуального кодексу України, не навів доводів, за яких він не погодився з зазначеними висновками суду першої інстанції.

При цьому, суд апеляційної інстанції як не зазначив, які саме права та / або інтереси позивача порушені кожним окремим оспорюваним рішенням загальних зборів, так і не зазначив яким чином задоволення позову у цій справі (визнання недійсним кожного з оспорюваних рішень загальних зборів) призведе до поновлення прав та / або інтересів позивача.

З урахуванням наведеного, Верховний Суд вважає, що у суду апеляційної інстанції були відсутні підстави для скасування законного і обґрунтованого рішення місцевого господарського суду.

Отже, постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню, а рішення суду першої інстанції підлягає залишенню в силі.

Щодо оскарження додаткової постанови апеляційного господарського суду від 23.09.2024 Суд зазначає, що за змістом статті 244 Господарського процесуального кодексу України додаткове судове рішення є похідним від первісного судового акта, є його невід`ємною складовою. Додаткове судове рішення є засобом усунення неповноти судового рішення. Тобто, додаткове рішення - це акт правосуддя, яким усуваються недоліки судового рішення, пов`язані з порушенням вимог щодо його повноти. Водночас додаткове рішення не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні. Отже, додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі. У разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу (подібний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 904/8884/21).

Оскільки суд касаційної інстанції дійшов висновку про необхідність скасування постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2024 по суті спору з залишенням в силі рішення суду першої інстанції, то додаткову постанову суду апеляційної інстанції від 23.09.2024 також слід скасувати.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.

Відповідно до статті 312 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

Оскільки судом апеляційної інстанції безпідставно скасовано правильне по суті рішення суду першої інстанції, суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції та додаткову постанову суду апеляційної інстанції і залишає в силі рішення суду першої інстанції.

7. Судові витрати

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з тим, що касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду апеляційної інстанції - скасуванню, а рішення суду першої інстанції - залишенню в силі, витрати зі сплати судового збору в сумі 4 294,40 грн за розгляд справи в суді касаційної інстанції підлягають стягненню з позивача на користь відповідача.

Крім того, відповідач у касаційній скарзі просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 19 000 грн, понесених у зв`язку з апеляційним переглядом рішення Господарського суду Одеської області від 01.02.2024 у справі №916/2079/23.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідач у відзиві на апеляційну скаргу зазначив, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат: витрат на професійну правничу допомогу становить 10 000 грн (т. 5 а. с. 54-77).

04.06.2024, до закінчення судових дебатів, відповідач подав до суду апеляційної інстанції заяву, в якій повідомив, що докази розміру судових витрат, які він сплатив або має сплатити, будуть подані протягом 5 днів після ухвалення рішення (т. 5 а. с. 153-154).

13.09.2024 відповідач подав до суду апеляційної інстанції заяву про долучення доказів розміру понесених витрат на професійну правничу допомогу, який складає 19 000 грн.

Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу в сумі 19 000,00 грн в суді апеляційної інстанції надано:

- копію договору про надання правової допомоги від 05.06.2023, укладеного між адвокатом Поярковою О. В. та Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", та додаткової угоди № 1 до нього від 05.06.2023;

- копію рахунку № 2 від 09.09.2024;

- копію платіжної інструкції № 1355 від 12.09.2024;

- копію акта наданих послуг від 09.09.2024, в якому зазначено, що адвокат надав, а клієнт прийняв наступні послуги: 1) складання відзиву на апеляційну скаргу - 3500,00 грн; 2) складання заперечення на клопотання про витребування доказів - 1000,00 грн; 3) складання заперечення на заяву ОСОБА_2 про приєднання до апеляційної скарги - 1000,00; 4) складання заперечень на відповідь ОСОБА_1 на відзив на апеляційну скаргу - 1000,00; 5) складання заперечення на заяву про постановлення окремої ухвали - 1000,00; 6) складання заперечення на заяву свідка - 1000,00; 7) участь адвоката у судовому засіданні 04.06.2024 - 3500,00 грн; 8) участь адвоката у судовому засіданні 01.07.2024 - 3500,00 грн; участь адвоката у судовому засіданні 09.09.2024 - 3500,00 грн. Загальна вартість послуг складає 19000,00 грн.

Отже, Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16", згідно із вимогами статті 74 Господарського процесуального кодексу України, було надано докази в обґрунтування понесених витрат.

Разом з тим, у заяві про попереднє визначення суми судових витрат, яка викладена у відзиві на апеляційну скаргу, відповідач зазначив, що понесе і очікує понести витрати на професійну правничу допомогу, виходячи з попереднього визначення, у розмірі 10000,00 грн.

Водночас, у заяві про долучення доказів розміру понесених витрат на професійну правничу допомогу, відповідач просить стягнути 19000,00 грн.

Відповідно до частини 6 статті 129 Господарського процесуального кодексу України якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку.

Отже, відповідач, відповідно до частини 6 статті 129 Господарського процесуального кодексу України станом на 25.11.2024 (звернення до Суду із заявою про ухвалення додаткової постанови) повинен був навести суду належне обґрунтування та відповідно, довести обставини того, що станом на час подання заяви про попереднє визначення суми судових витрат не міг передбачити витрати на надання послуг (виконання робіт) та, які саме.

Натомість, заява відповідача про долучення доказів розміру понесених витрат на професійну правничу допомогу не містить будь-яких пояснень та обґрунтувань щодо такого перевищення на 9000,00 грн.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 01.12.2021 у справі №910/20852/20, у додаткових постановах Верховного Суду від 29.02.2024 у справі № 917/272/23, від 05.03.2024 у справі № 916/2266/22, від 17.04.2024 у справі № 910/19865/21 зазначено, що Суд при зменшенні витрат на правову допомогу враховує: чи змінювалася правова позиція сторін у справі в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій; чи потрібно було адвокату вивчати додаткові джерела права, законодавство, що регулює спірні правовідносини у справі, документи та доводи, якими протилежні сторони у справі обґрунтували свої вимоги, та інші обставини.

Суд враховує, що правова позиція Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" була сталою і не зазнавала змін протягом розгляду спору в судах першої та апеляційної інстанцій, нормативно-правове регулювання спірних правовідносин не змінювалося, а адвокат Пояркова Олеся Володимирівна надавала правову допомогу Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" у судах першої та апеляційної інстанцій, тому, відповідно, була обізнана у справі з усіма деталями, що з неї випливають. Отже, підготовка цієї справи до розгляду в суді апеляційної інстанції не вимагала значного обсягу юридичної роботи.

Водночас, Суд також враховує, що в акті наданих послуг від 09.09.2024 включені послуги з: складання заперечення на клопотання про витребування доказів; складання заперечення на заяву ОСОБА_2 про приєднання до апеляційної скарги; складання заперечення на заяву свідка. Однак, судом апеляційної інстанції не були враховані зазначені заперечення, та відповідно: задоволено клопотання позивача про витребування доказів; задоволено заяву ОСОБА_2 про приєднання до апеляційної скарги; залучено заяву свідка.

Враховуючи наведене, дослідивши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" щодо стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу, пов`язаних з розглядом апеляційної скарги ОСОБА_1 у даній справі у суді апеляційної інстанції, а також надані заявником документи, Суд дійшов висновку про стягнення з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" 3 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції, які відповідають критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності) та критерію розумності їхнього розміру і ці витрати є співрозмірні з виконаною роботою у суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 129, 300, 301, 308, 312, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" задовольнити.

2. Скасувати постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2024 та додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.09.2024 у справі № 916/2079/23.

3. Рішення Господарського суду Одеської області від 01.02.2024 у справі № 916/2079/23 залишити в силі.

4. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" (65049, місто Одеса, вулиця Фонтанська дорога, будинок 16/8; ідентифікаційний код 37873503) 4 294 грн (чотири тисячі двісті дев`яносто чотири гривні) 40 копійок судового збору за розгляд справи в суді касаційної інстанції.

5. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" (65049, місто Одеса, вулиця Фонтанська дорога, будинок 16/8; ідентифікаційний код 37873503) 3 000 грн (три тисячі гривень) 00 копійок судових витрат на професійну правничу допомогу, понесених у зв`язку з апеляційним розглядом справи № 916/2079/23.

6. В іншій частині у задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Фонтан-16" щодо стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу, пов`язаних з апеляційним розглядом справи № 916/2079/23 відмовити.

7. Видачу відповідних наказів доручити Господарському суду Одеської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді І. Д. Кондратова

В. І. Студенець