ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10 лютого 2025 року

м. Черкаси

Справа № 925/1470/24

за позовом Приватного підприємства "Інститут з питань іхтіології"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Етекс"

про стягнення 2706805,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

02.12.2024 Приватне підприємство "Інститут з питань іхтіології" звернулося до Господарського суду Черкаської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Етекс".

Предметом позову є майнова вимога позивача до відповідача про стягнення заборгованості за поставлений товар за договором поставки.

Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує неналежне виконання відповідачем зобов`язання з оплати за поставлений товар, а договором поставки від 20.09.2024 №20/09-1 за період з 02.10.2024 до 19.10.2024.

03.12.2024 суддя ухвалив позовну заяву Приватного підприємства "Інститут з питань іхтіології" залишити без руху. Установив Приватному підприємству "Інститут з питань іхтіології" строк та спосіб для усунення недоліків позовної заяви.

10.12.2024 позивач подав до суду докази, якими обґрунтовує позовні вимоги і, зокрема, копії видаткових накладних №307 від 08.10.2024 та №311 від 19.10.2024 та обґрунтований розрахунок сум, що стягуються в розмірі 2706805,00 грн (а.с. 29-34).

11.12.2024 суд ухвалив позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі №925/1470/24. Справу ухвалив розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив о 10 год. 00 хв. 10.01.2025.

10.01.2025 у підготовче засідання з`явились представник позивача Драч М.В. та представник відповідача адвокат Шахов О.М.

Представник відповідача адвокат Шахов О.М. у підготовчому засіданні просив відкласти розгляд справи та надати відповідачу час для ознайомлення з матеріалами справи.

10.01.2025 суд ухвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні до 12 год. 30 хв. 23.01.2025.

23.01.2025 відповідач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

23.01.2025 у підготовче засідання з`явились представник позивача Драч М.В. та представник відповідача адвокат Шахов О.М.

Представник відповідача адвокат Шахов О.М. у підготовчому засіданні повідомив, що сторони мають намір мирно врегулювати спір та просив відкласти розгляд справи на іншу дату, надати відповідачу час для ознайомлення з матеріалами справи.

Представник позивача Драч М.В. у підготовчому засіданні пояснив, що сторони мають намір укласти мирову угоду.

23.01.2025 суд ухвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні до 16 год. 00 хв. 05.02.2025.

05.02.2025 відповідач подав до суду пояснення, у якому просив відмовити у задоволенні позову повністю, оскільки сторони у межах дії договору поставки від 20.09.2024 не складали та не підписували актів прийому-передачі товару. Отже, обов`язок зі сплати отриманого товару за договором у відповідача не виник. Крім того, окремою та самостійною підставою для відмови в задоволенні позовних вимог в частині стягнення у межах договору 818505,00 грн, в т.ч. ПДВ, вартості товару за видатковими накладними №307 від 09.10.2024 та №311 від 18.10.2024. Жодна уповноважена особа відповідача не підписувала та не скріплювала печаткою відповідача видаткові накладні №307 від 09.10.2024 та №311 від 18.10.2024. Надані позивачем до суду копії видаткових накладних №307 від 09.10.2024 та №311 від 18.10.2024 мають очевидні ознаки підроблення, оскільки підпис та печатка зі сторони відповідача є ідентичними та такими, що можливо скопійовані з видаткової накладної №310 від 18.10.2024. Відповідач повідомив, що подасть до суду окреме клопотання щодо проведення експертизи з метою встановлення автентичності підпису та печатки зі сторони відповідача на видаткових накладних №307 від 09.10.2024 та №311 від 18.10.2024 (а.с. 67-69).

05.02.2025 відповідач подав до суду клопотання, у якому просив витребувати у позивача оригінали видаткових накладних №307 від 09.10.2024, №311 від 18.10.2024 та №310 від 18.10.2024 (а.с. 75-76).

В обґрунтування клопотання відповідач зазначив, що відповідач не підписував видаткові накладні №307 від 09.10.2024 та №311 від 18.10.2024. Відповідач вважав, що вказані видаткові накладні є підробленими позивачем. Єдиним способом встановити таку обставину чи, навпаки, спростувати її це витребувати оригінали видаткових накладних судом та призначити у справі судову експертизу для з`ясування питання автентичності проставлення на них підпису та печатки відповідача.

05.02.2025 відповідач подав до суду клопотання, у якому просив призначити у справі судову експертизу. Проведення експертизи доручити експертам Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (18005, м. Черкаси, вул. Свято-Макаріївська, 135-А).

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1. Яким способом виконаний підпис на видатковій накладній № 307 від 09.10.2024 року та видатковій накладній № 311 від 18.10.2024 року від імені ТОВ "АЛЬФАЕТЕКС" (пишучим пристроєм чи із застосуванням копіювально-множної техніки, шляхом монтажу тощо)?

2. Яким способом нанесено зображення відтиску печатки на видатковій накладній № 307 від 09.10.2024 року та видатковій накладній № 311 від 18.10.2024 року від імені ТОВ "АЛЬФА-ЕТЕКС"?

3. Чи використана видаткова накладна № 310 від 18.10.2024 року для створення змонтованого підпису та зображення відтиску печатки на видатковій накладній № 307 від 09.10.2024 року та видатковій накладній № 311 від 18.10.2024 року від імені ТОВ "АЛЬФА-ЕТЕКС"? (а.с. 80-82).

05.02.2025 у підготовче засідання з`явились представник позивача Драч М.В. та представник відповідача адвокат Шахов О.М.

Представник позивача Драч М.В. у підготовчому засіданні повідомив, що у позивача є оригінали всіх видаткових накладних і зобов`язався до наступного судового засідання надати суду для огляду оригінали спірних видаткових накладних №307 від 09.10.2024, №311 від 18.10.2024 та №310 від 18.10.2024.

Представник відповідача адвокат Шахов О.М. у підготовчому засіданні не наполягав на витребуванні судом у позивача оригіналів спірних видаткових накладних у зв`язку з тим, що позивач зобов`язався надати у наступне засідання спірні видаткові накладні.

05.02.2025 суд ухвалив оголосити перерву в підготовчому засіданні до 16 год. 00 хв. 10.02.2025.

10.02.2025 у підготовчому засіданні взяв участь представник відповідача адвокат Шахов О.М. Представник позивача у підготовче засідання не з`явився та не подав суду оригінали видаткових накладних №307 від 09.10.2024, №311 від 18.10.2024 та №310 від 18.10.2024. Позивач не повідомив суду причин неможливості з`явлення у підготовче засідання його представника та неможливості подання до суду оригіналів спірних видаткових накладних.

Представник відповідача адвокат Шахов О.М. у підготовчому засіданні повідомив, що відповідачу невідомі причини нез`явлення представника позивача.

Вислухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов залишити без розгляду.

Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У підготовче судове засідання 10.02.2025 представник позивача Драч М.В. не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Заяви про розгляд справи без його участі не подав.

Згідно із статтею 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Підстави для відкладення розгляду справи у підготовчому судовому засіданні передбачені частиною 2 статті 183, частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Відповідно до частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У випадку, якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи. До такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

Неявка позивача у судове засідання та неповідомлення ними про причини неявки не зумовлює підстав для відкладення розгляду справи у підготовчому судовому засіданні 10.02.2025, передбачених частиною 2 статті 183, частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності. До такого висновку дійшов Касаційний господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 10.02.2021 у справі №916/365/17 (п. 6.8).

За своєю конструкцією вказані процесуальні норми є імперативними та не передбачають право розсуду суду у їх застосуванні: суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Водночас, якщо позивач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вправі залишити позов лише у випадку, коли нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору.

Позивач заяви про розгляд справи без участі його представника суду не подав.

Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії (частина 4 статті 120 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвалу суду від 05.02.2025 про перерву в підготовчому засіданні суд надіслав позивачу, яку 06.02.2025 доставлено до його електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (а.с. 90).

05.02.2025 суд також повідомив представника позивача Драча М.В. про перерву у підготовчому засіданні до 16 год. 00 хв. 10.02.2025 під розписку (а.с. 88).

Отже, ухвала суду про призначення підготовчого судового засідання, відповідно до частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, вручена позивачу за п`ять днів до дня судового засідання. Позивач та його представник Драч М.В. завчасно, за п`ять днів, повідомлені про час та місце розгляду справи, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи або для повідомлення суду про причини неможливості явки у підготовче засідання 10.02.2025.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. У цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами статей 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, постанові Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19).

Разом з тим частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19).

Положення частини четвертої статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (такий правовий висновок викладено у постанові об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

Об`єднана палата Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду у постанові 13.10.2019 у справі №916/3616/15 відступила від висновків щодо застосування положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, викладених, зокрема, у постановах Верховного Суду від 18.03.2019 у справі №910/1615/16, від 20.11.2018 у справі №908/104/18 про те, що обов`язковою умовою для залишення позову без розгляду з підстав неявки позивача (його представника) у судове засідання є неможливість вирішення судом спору по суті за наявними матеріалами справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме: належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду; позивач не з`явився у судове засідання; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків.

Неявка позивача, належним чином повідомленого про дату та час розгляду справи у судовому засіданні, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача позбавляє суд можливості проведення чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Не надання позивачем суду доказів, зокрема оригіналів спірних видаткових накладних, необхідних для вирішення спору, не з`явлення представника позивача у підготовче засідання, не повідомлення про причини неможливості участі у судовому засіданні та неможливості подання доказів, не подання заяви про розгляд справи за його відсутності є підставою залишення позову без розгляду.

Норми статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене вище, керуючись пунктом 1 частини 2 статті 185, пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позову Приватного підприємства "Інститут з питань іхтіології" без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого правового висновку дійшов Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 09.11.2022 у справі №925/1376/21).

Згідно з частиною 4 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Суд звертає увагу позивача на те, що залишення позову без розгляду не обмежує позивача у доступі до правосуддя та не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду у загальному порядку після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (частина 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України Про судовий збір сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки клопотання про повернення судового збору позивач не подав, питання про повернення позивачу судового збору сплаченого при зверненні до суду з позовною заявою суд не вирішує.

Керуючись статтями 202, 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Приватного підприємства "Інститут з питань іхтіології" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Етекс" залишити без розгляду.

Ухвала суду набрала законної сили 10 лютого 2025 року.

Ухвала суду протягом 10 днів з дня її оголошення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя А.І. Гладун