ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2025 р. Справа № 924/984/24

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Музики М.В., за участю секретаря судового засідання Крупської В.В., розглянувши справу

за позовом акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Хмельницький

до комунального підприємства "Агенція муніципальної нерухомості", м. Хмельницький

про стягнення вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 54 209,89 грн.,

представники сторін:

позивача: Кундиловська М.М. згідно довіреності №1626 від 10.04.2024 року;

відповідача: Возовик С.Л. згідно довіреності №38/в від 23.01.2024 року;

рішення ухвалюється після оголошеної 22.01.2025 року перерви в судовому засіданні

ВСТАНОВИВ:

позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідача вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 54 209,89 грн.

Вимоги мотивує тим, що за результатами перевірки позивачем дотримання відповідачем норм законодавства у сфері енергетики на об`єкті нежитлове приміщення за адресою: м. Хмельницький, вул. Шевченка, 40, виявлено порушення п. 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, про що складено акт про порушення №В 000641 від 28.09.2021 року. В подальшому, 27.10.2021 року за участю представника відповідача проведено засідання комісії ХМРЕМ, на якому прийнято рішення про нарахування КП «Агенція муніципальної нерухомості» вартості необлікованої електричної енергії на суму 54209,89 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача в судовому порядку.

Ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 06.11.2024 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 16.01.2025 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 22.01.2025 року. 22.01.2025 року оголошено перерву в судовому засідання на 03.02.2025 року.

Повноважний представник в судовому засіданні вимоги позову підтримав, наполягає на його задоволенні.

Представник відповідача під час судового розгляду спору та у відзиві вважає вимоги позивача безпідставними. Зазначає, що приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, площею 169,3 кв.м. перебуває на балансі КП «Агенція муніципальної нерухомості» як об`єкт комунальної власності та передавався в оренду різним суб`єктам. Натомість відповідач таким приміщенням не користувався, не проводив там господарської чи іншої діяльності. Зокрема, в період з 10.07.2014 року по 06.08.2020 року приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, орендував ФОП Сікорський А.Й., який сплачував за електропостачання безпосередньо енергопостачальній організації на підставі укладених між ними договорів.

Відтак відповідач зазначає, що він ніколи не був користувачем приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, та був лише стороною договору оренди як отримувач орендної плати та балансоутримувач майна, що, на переконання останнього, свідчить про відсутність у підприємства потреби та можливості втручання у облік електропостачання.

Інформує, що з серпня 2020 року приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, було вакантним та не використовувалось, тому у липні 2021 року після оголошення аукціону на право оренди приміщення відповідачем було виявлено відсутність у ньому енергопостачання у зв`язку з допущення попереднім орендарем заборгованості. Тому з метою відновлення електропостачання для передання майна в оренду КП «Агенція муніципальної нерухомості» звернулося до ХМРЕМ із заявою про заміну власника точки обліку з попереднього орендаря (ФОП Марценюка О.В.) на відповідача, для чого в приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, запрошено працівника АТ «Хмельницькобленерго» з метою огляду електроустановок, складено акт заміни власника та 27.09.2021 року укладено договір про надання послуг з розподілу електричної енергії.

З викладеного відповідач виснує, що всі його дії вчинялись в межах законодавства, з метою відновлення та впорядкування договірних відносин, при цьому про позаоблікове підключення підприємству не було відомо.

Звертає увагу також на те, що акт про порушення складено 28.09.2021 року, тобто, на наступний день після набуття балансоутримувачем статусу споживача. Зазначає, що позивачем невірно визначено кількість днів необлікованого користування електроенергією, позаяк відповідач набув статусу споживача лише 27.09.2021 року, а не 10.08.2021 року, з дати якої позивачем здійснено нарахування, відтак саме з моменту набуття статусу споживача у нього вникає обов`язок не допускати позаоблікове використання електроенергії.

З приводу твердження позивача про приховування факту позаоблікового підключення пояснює, що підприємство ніяким чином не могло здійснити самовільне підключення, оскільки воно було заховане під дерев`яною вагонкою, встановлення якої проведено у 2014 році тодішнім орендарем ФОП Сікорським А.Й.

Зауважує, що позивач у позовній заяві посилається на договір від 29.06.2021 року, укладений між сторонами про надання послуг з розподілу електричної енергії за адресою: м. Хмельницький, вул. Проскурівська, 1, проте, за даною адресою між сторонами не існує договірних відносин.

Підсумовує, що до порушень, виявлених в акті від 28.09.2021 року, відповідач не причетний, до моменту їх виявлення не міг знати про таке порушення, тому не повинен сплачувати заявлену суму стягнення.

Позивач у відповіді на відзив заперечує проти доводів відповідача. З посиланням на норми укладеного між сторонами договору, Закон України «Про ринок електричної енергії» та Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, зауважує, що норми ПРРЕЕ не ставлять в залежність дотримання споживачем прав та виконання ним обов`язків, визначених ПРРЕЕ, від мети створення та суті діяльності відповідача як юридичної особи.

Наголошує, що акт від 28.09.2021 року складено відповідно до вимог чинного законодавства, за участю представника відповідача, а розрахунок вартості не облікованої енергії здійснено відповідно до положень ПРРЕЕ. Натомість відповідач своїми припущеннями замінює функції та повноваження ОСР, а також Регулятора, проте не зазначає правової підстави для таких міркувань. Додатково зазначає, що порушень за адресою: вул. Проскурівська, 1, позивачем не виявлено.

Відповідач у запереченнях на відповідь на відзив звертає увагу не відповідності розрахунку заборгованості положенням п. 8.4.1. ПРЕЕ, зокрема, застосування формули для підключення трьох фаз, невірному визначенні потужності самовільного підключення, яка становить 16,038 кВт, а не 17,8 кВт, невірному визначенні величини розрахункового добового обсягу споживання (214 кВт/год замість вірного 192 кВт/год).

Вважає, що невірне зазначення виду порушення у Протоколі засідання комісії по розгляду актів за порушення ПРРЕЕ є грубою помилкою, яка впливає на достовірність документу.

Позивач у додаткових поясненнях зазначає, що розрахунок вартості не облікової енергії здійснено згідно вимог ПРРЕЕ, з врахуванням того, що кількість фаз підключення становить 3, потужність самовільного підключення = 17,8 кВт, за період з дати акта зміни власника -10.08.2021 року, по день виявлення правопорушення.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

05.06.2006 року між Управлінням комунального майна Хмельницької міської ради (орендодавець), ПП Марценюком О.В. (орендар) та Управлінням житлово-комунального господарства Хмельницької міської ради (отримувач коштів) укладено договір оренди індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна, що належить до комунальної власності щодо оренди нежитлового приміщення площею 153,5 кв.м.. яке розташоване за адресою: вул. Шевченка, 40.

10.07.2014 року між виконавчим комітетом Хмельницької міської ради (орендодавець), ФОП Сікорським А.Й. (орендар) та МКП по утриманню нежитлових приміщень комунальної власності (отримувач коштів, балансоутримувач) укладено договір оренди індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Хмельницького щодо оренди нежитлового приміщення площею 150,9 кв.м. за адресою: вул. Шевченка, 40, у строк до 10.06.2017 року.

04.08.2014 року постійно діючою комісією по обстеженню технічного стану нерухомого майна, що належать до комунальної власності територіальної громади м. Хмельницького, складено акт обстеження нежитлового підвального приміщення по вул. Шевченка, 40, та зроблено висновок про доцільність здійснення капітального ремонту (невід`ємних поліпшень) нежитлового підвального приміщення загальною площею 150,9 кв.м. по вул. Шевченка, 40, а саме ремонту підлоги в приміщенні 1, ремонту стін та стелі, заміни інженерних мереж, заміни сантехнічних приладів в приміщенні 7, встановлення міжкімнатних дверей (4 шт., відновлення існуючого додаткового виходу та існуючих віконних прорізів.

Відповідно до акту приймання-передачі від 06.08.2020 року представниками міського комунального підприємства по утриманню нежитлових приміщень комунальної форми власності, балансоутримувачем, прийнято від орендаря ФОП Сікорського А.Й. нерухоме майно, підвал, площею 163,9 кв.м. за адресою: вул. Шевченка, 40.

01.09.2017 року між виконавчим комітетом Хмельницької міської ради (орендодавець), ФОП Сікорським А.Й. (орендар) та МКП по утриманню нежитлових приміщень комунальної власності (отримувач коштів, балансоутримувач) укладено договір оренди індивідуально визначеного (нерухомого або іншого) майна, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Хмельницького щодо оренди нежитлового приміщення площею 163,9 кв.м. за адресою: вул. Шевченка, 40, у строк до 01.08.2020 року.

23.07.2021 року між Управлінням житлової політики і майна Хмельницької міської ради (орендодавець), ПП «Родон» (орендар) та міським комунальним підприємством по утриманню нежитлових приміщень комунальної власності (балансоутримувач) укладено договір оренди нерухомого або іншого окремого індивідуально визначеного майна , що належить до комунальної власності Хмельницької міської територіальної громади, згідно якого орендарем прийнято в строкове платне користування майно нежитлове приміщення, розташоване в підвалі чотирьохповерхового будинку, загальною площею 163,9 кв.м., за адресою: вул. Шевченка, 40, м. Хмельницький.

Тоді ж за актом приймання-передачі ПП «Родон» прийнято приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, площею 163,9 кв.м. Згідно акту, при передачі встановлено, що дроти електропроводки з порушеною ізоляцією провисають по всій площі першого приміщення, електролічильник опломбований, електропостачання відсутнє.

26.07.2021 року відповідач звернувся до директора ХМРЕМ із заявою щодо заміни власника точки обліку договору №2035 від 20.06.2004 року на електропостачання приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, без зміни величини приєднаної потужності (15 кВт, 380 В) з ФОП Марценюк О.В. на КП «Агенція муніципальної нерухомості».

10.08.2021 року на підставі заяви КП «Агенція муніципальної нерухомості» працівниками АТ «Хмельницькобленерго» в присутності представника відповідача проведено обстеження електроустановок по вул. Шевченка, 40, нежитлове приміщення, з метою проведення зміни власника електроустановок з абонента №2035 ФОП Марценюк О.В. на КП «Агенція муніципальної нерухомості».

08.09.2021 року ПП "Родон" звернувся із заявою до Хмельницького міського голови, Департаменту інфраструктури м. Хмельницького, МКП по утриманню нежитлових приміщень, у якій повідомляє, що у орендованому ним приміщенні по вул. Шевченка, 40, в тому числі, відключена електроенергія через борг попередніх орендарів, тому просить призупинити нарахування орендної плати до приведення приміщення в належний стан.

27.09.2021 року КП «Агенція муніципальної нерухомості» подано заяву-приєднання до умов договору споживача про розподіл електричної енергії за технічними даними Паспорту точки розподілу за об`єктом споживача за адресою: м. Хмельницький, вул. Шевченка, 40.

28.09.2021 року начальником дільниці та інженером-інспектором ХМРЕМ, за участю фахівця з утримання нежитлових приміщень Лучкова Д.О., складено акт про порушення №В 000641, згідно якого в нежитловому приміщенні споживача КП «Агенція муніципальної нерухомості», за адресою: вул. Шевченка, 40, встановлено порушення п. 5.5.5. ПРРЕЕ, а саме самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі шляхом здійснення пошкодження ізоляції ввідного кабеля та прихованого підключення електропроводки поза приладом обліку електроенергії до ввідного кабелю в цьому місці.

У п. 6 акту про порушення зазначено, що самовільне підключення виконано споживачем приховано, для виявлення прихованого самовільного підключення та місця його підключення до електричної мережі здійснювалась розшивка дерев`яної вагонки, змонтованої до стелі та стіни приміщення. У п. 11 акту зазначено, що комісія оператора системи з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 27.10.2021 року о 10 год. 00 хв. за адресою: вул. Свободи, 57/2, каб. 203.

Акт підписано представниками оператора системи та представником споживача. Акт містить зауваження представника споживача про те, що порушення було здійснено колишнім власником мережі.

До акта додано схему самовільного безоблікового підключення; фотоматеріали, зразок вилученого кабеля та акт збереження пломб на пакеті із зразками кабеля.

27.10.2021 року відбулося засідання Комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, яка, за участю представника споживача, розглянула акт про порушення ПРРЕЕ від 28.09.2021 року №В 000641, складений представниками оператора системи розподілу на споживача електроенергії КП «Агенція муніципальної нерухомості». Комісія вирішила, що акт про порушення ПРРЕЕ (п. 5.5.5) від 28.09.2021 року № В 000641 складений правомірно, споживач причетний до виявленого порушення п. 8.4.2.7 ПРРЕЕ, яке здійснив шляхом самовільного безоблікового підключення електроводки до мережі, шляхом здійснення пошкодження ізоляції ввідного кабеля та прихованого підключення електропроводки поза приладом обліку електроенергії до ввідного кабеля в цьому місці. Також вирішено згідно п. 8.4.8.6. ПРРЕЕ провести розрахунок за період від дати акта зміни власника з 10.08.2021 року по 28.09.2021 року, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії (W доб) здійснити згідно п. 8.4.12 ПРРЕЕ за формулою W = P · t.

До протоколу засідання комісії додано розрахунок за актом на суму 54209,89 грн. Представник відповідача з протоколом ознайомлений, отримав його копію, розрахунок та рахунок, претензій до працівника АТ «Хмельницькобленерго» не має, що засвідчено підписом представника КП «Агенція муніципальної нерухомості».

Із розрахунку заборгованості вбачається, що КП «Агенція муніципальної нерухомості» нараховано 54209,90 грн., з використанням показників P = 16кВт, (P = 3х0,22х27х0,9 = 17,8 кВт), t = 12 год., W = 17,8 х 12 = 214 кВт.

28.10.2024 року позивач надіслав відповідачу претензію з вимогою сплатити 54209,89 грн. вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Проте, у зв`язку з невиконанням відповідачем вимог позивача в добровільному порядку, останній звернувся з даним позовом до суду.

Позиція суду.

Частиною третьою статті 58 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що споживач зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанову № 312 від 14.03.2018 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" (далі - Правила).

Як визначено в пункті 1.1.1 Правил (в редакції на час виникнення спірних правовідносин), вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Відповідним пунктом Правил встановлено, що вони є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно п. 1.1.2. Правил, споживач електричної енергії фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання; прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник оператора системи без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити; самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення; самовільне підключення з порушенням схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.

У п. 3.1.9. Правил передбачено, що споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається.

Відповідно до пункту 5.5.5 Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з пунктом 5.2.1 Правил, електропостачальник має право, зокрема, на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

Пунктом 8.2.5. Правил встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;

фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Якщо графи та рядки акта про порушення не стосуються виявленого порушення, у них проставляються прочерки.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

З матеріалів справи стверджується, що 28.09.2021 року працівниками ХМРЕМ, за участю представника КП «Агенція муніципальної нерухомості», складено акт №000641 про порушення, згідно якого за результатами перевірки нежилого приміщення по вул. Шевченка, 40, виявлено порушення обліку електричної енергії: п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі шляхом здійснення пошкодження ізоляції ввідного кабеля та прихованого підключення електропроводки поза приладом обліку електроенергії до ввідного кабелю в цьому місці.

Акт підписаний представниками ХМРЕМ та відповідача, та також містить зауваження представника КП "Агенція муніципальної нерухомості" до акту про те, що дане порушення було здійснено колишнім власником мережі.

Відповідно до пункту 8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

27.10.2021 року відбулось засідання Комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, на якому вирішено, що відповідачем вчинено згідно акту про порушення ПРРЕЕ (п. 5.5.5.) самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі шляхом здійснення пошкодження ізоляції ввідного кабелю та прихованого підключення поза приладом обліку електроенергії до ввідного кабелю в цьому місці, що відповідає порушенню, передбаченому п. 8.4.2.7. ПРРЕЕ.

Так, відповідно до частини першої статті 235 Господарського кодексу України (далі - ГК України) за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку; до суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Згідно із частинами першою, другою статті 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

За змістом наведених норм оперативно-господарські санкції до сторони господарських правовідносин можна застосувати тільки тоді, коли така сторона вчинила правопорушення у сфері господарювання, у цьому разі, в сфері електроенергетики (див. висновок, викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.05.2019 у справі № 911/962/18).

Тож визначальним для вирішення спору у справі, що розглядається, є визначення споживача електричної енергії в приміщенні за адресою: вул. Шевченка, 40, станом на момент виявлення позивачем порушення ПРРЕЕ (така ж позиція викладена у постанові ВС у складі колегії суддів КГС від 11.11.2021 року у справі № 920/1049/18).

Суд звертає увагу, що позивач як особа, яка вважає, що її право порушено самостійно визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги. Проте, обов`язок надання правового аналізу заявлених вимог, доказів на їх підтвердження та спростування доводів учасників справи, покладений на господарський суд.

Вирішуючи спір про застосування енергопостачальником до споживача електричної енергії оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, суди повинні дослідити обставини щодо вчинення споживачем такого порушення (висновки, викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.04.2019 у справі № 912/793/18 та від 27.06.2019 у справі № 923/611/17, від 21.11.2019 у справі № 922/2992/18).

В свою чергу, відповідно до статті 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частинами першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування під час розгляду справи категорій стандартів доказування - правил, які дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

На сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: "баланс імовірностей" (balance of probabilities) або "перевага доказів" (preponderance of the evidence); "наявність чітких та переконливих доказів" (clear and convincing evidence); "поза розумним сумнівом" (beyond reasonable doubt).

Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).

Тобто обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Схожий стандарт під час оцінки доказів застосований Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 15.11.2007 у справі "Бендерський проти України" ("BENDERSKIY v. Ukraine"), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.

Статтею 86 ГПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд акцентує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

У пунктах 1 - 3 частини першої статті 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.

На підтвердження позовних вимог позивач посилається, зокрема, на те, що під час проведення обстеження 10.08.2021 року електроустановок за адресою: вул. Шевченка, 40, з метою заміни їх власника на КП "Агенція муніципальної нерухомості", не було виявлено порушення ПРРЕЕ. Водночас, на час перевірки 28.09.2021 року у вказаному приміщенні виявлено порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ.

Проте, судом критично оцінюються відповідні доводи позивача з огляду на те, що згідно акту про порушення від 28.09.2021 року підключення до електромережі було прихованим та для його виявлення виникла необхідність часткового демонтажу елементів оздоблення. Тобто, несанкціоноване підключення при звичайному огляді могло бути не виявлене та вже існувати до 10.08.2021 року.

В контексті наведеного суд приймає до уваги, що приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, перебуває у комунальній власності, на балансі відповідача та здається в оренду. Зокрема, з 05.06.2006р. приміщення перебувало в оренді ФОП Марцинюка О.В., з 29.04.2011р. по 27.04.2012р. у ХО військово-патріотичний клуб «Склавин-воїн»; з 13.12.2012 року по 31.10.2013 року у ХОГО «Хмельницька обласна федерація УШУ»; та 10.07.2014 року по 06.08.2020 року у ФОП Сікорського А.Й., та з 23.07.2021 року вказане приміщення передано в оренду ПП «Родон».

У п.59 постанови ВС у складі колегії суддів КГС від 11.11.2021 року у справі № 920/1049/18 зазначено, що укладення власником приміщення договору оренди щодо передачі цього приміщення у користування третій особі може за певних обставин підтверджувати, що споживачем електричної енергії в цьому приміщені є орендар. Зазначене можливе за тієї умови, коли встановлені обставини справи достеменно свідчать, що наведена особа дійсно є фактичним користувачем такого приміщення.

Так, спірне приміщення фактично не використовувалось КП «Агенція муніципальної нерухомості» для власних потреб, в тому числі, на час виявлення позивачем порушення Правил ПРРЕЕ та у період нарахування вартості необлікованої електроенергії. Таке приміщення в різні періоди перебувало у користуванні інших суб`єктів господарювання.

Враховуючи також прихованість самовільного підключення, не вбачається за можливе встановити період безоблікового використання електричної енергії, яке також могло бути вчинене користувачами (в тому числі, попередніми) приміщення. Доказів перевірки електроустановок у попередні періоди, які б свідчили про відсутність порушень Правил ПРРЕЕ орендарями приміщень, фактичними користувачами, позивачем не надано.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.01.2020р. у справі №910/17955/17 наголошено, що нарахування за недораховану електроенергією є платою за поставлену електричну енергію. Отже, стягнення за актом про порушення є вартістю електричної енергії, яка була фактично спожита, але не врахована засобами обліку.

З вищевикладеного суд доходить висновку, що відповідач не був користувачем приміщення за адресою: вул. Шевченка, 40, та, очевидно, не споживав необліковану електричну енергію. Доказів того, що саме КП "Агенція муніципальної нерухомості" вчинило порушення ПРРЕЕ у вигляді самовільного підключення електропроводки до мережі позивачем також не надано. Тобто, позивачем не доведено факту вчинення відповідачем порушення ПРРЕЕ та фактичне ним споживання необлікованої енергії, вартість якої просить стягнути позивач у даній справі.

Додатково суд приймає до уваги, що зі змісту заяви директора ПП «Родон» від 08.09.2021 року та акту приймання-передачі спірного приміщення від 23.07.2021 року у ньому взагалі відсутнє електропостачання.

Суд також зважає на таке.

Відповідно до пункту 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: ... 5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку; 6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку; 7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Згідно п. 2. Протоколу засідання Комісії по розгляду актів про порушення від 27.10.2021 року, Комісія дійшла висновку про вчинення відповідачем порушення, передбаченого п. 8.4.2.7 ПРРЕЕ, за яке КП "Агенція муніципальної нерухомості" здійснено нарахування вартості електроенергії за період, визначений за правилами п. 8.4.8.6 ПРРЕЕ та згідно формули, визначеної у п. 8.4.12 ПРРЕЕ.

При цьому, за поясненнями представника позивача, протокол засідання містить описку у вказівці на пункт ПРРЕЕ, яким передбачено визначення періоду розрахунку, та зазначає, що вірним є п. 8.4.8.2 ПРРЕЕ.

Як встановлено вище, у акті про порушення від 28.09.2021 року зазначено про виявлення порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ у вигляді самовільного безоблікового підключення електропроводки до мережі шляхом здійснення пошкодження ізоляції ввідного кабеля та прихованого підключення електропроводки поза приладом обліку електроенергії до ввідного кабелю в цьому місці.

Жодних інших посилань на пункт ПРРЕЕ, яким передбачено конкретне порушення правил (п.п. 8.4.2.5. - 8.4.2.7 ПРРЕЕ) акт не містить.

З системного аналізу ПРРЕЕ слідує, що під час складення акта про порушення ПРРЕЕ та прийняття оператором системи рішення з розгляду такого акта, оператор системи зобов`язаний діяти обґрунтовано, однозначно мотивувати свої висновки щодо належної кваліфікації дій споживача, що призвели до такого порушення, та визначення конкретного порушення, передбаченого цими Правилами, зокрема визначених у пункті 8.4.2., адже застосування тієї чи іншої формули та відповідно її показників для визначення, зокрема, величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії та як наслідок, розрахунку вартості необлікованої електричної енергії залежить від виду вчиненого порушення.

Пункт 8.4.2. розрізняє, зокрема, три види такого порушення: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку; самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку; самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

В акті про порушення вказано, що споживач вчинив порушення пункту ПРРЕЕ - 5.5.5. та зазначено, що він безобліково використовує електроенергію шляхом самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі

Тобто, в акті вказано порушення передбачене ПРРЕЕ, без конкретизації підпункту, порушення якого було встановлено під час перевірки.

Натомість у протоколі засідання Комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 27.10.2021 року констатовано, що відповідачем допущене порушення, передбачене п. 8.4.2.7. ПРРЕЕ, тобто, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, та здійснено розрахунок за формулою 8.4.12 ПРРЕЕ.

Верховний Суд у постанові від 21.09.2021 року у справі 923/671/20 наголосив, що здійснення розрахунку за пунктом 8.4.12 ПРРЕЕ за порушенням, описаним в підпункті 7 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, вимагає встановлення в Акті про порушення самовільного підключення позивача до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Проте в Акті про порушення не було встановлено, в чому саме полягає порушення схеми обліку у значенні цього терміну за ПРРЕЕ. Також акт не містить вказівки на власника електромережі.

Відтак, вказані у акті про порушення дії споживача не можливо однозначно віднести до одного з вказаних у пунктах 1-9 порушень, оскільки зміст акта про порушення не містить посилання на відповідний пункт Правил, а зазначений в акті пункт ПРРЕЕ - 5.5.5. визначає обов`язки споживача, який не є кваліфікуючим в розрізі передбачених підпунктами 1-9 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ.

При цьому суд відхиляє посилання позивача на правильності кінцевого розрахунку, позаяк у спірному випадку наявність достатньої підстави для застосування оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості необлікованої електричної енергії із застосуванням зазначеної скаржником формули у пункті Правил, безпосередньо пов`язується із правильною кваліфікацією порушення. Подібна позиція викладена в п.п. 49-50 постанови Верховного Суду від 11.05.2023 року у справі №922/539/22.

Окрім того, судом враховується, що для розрахунку періоду позивачем застосовано п. 8.4.8.2 ПРРЕЕ, яким урегульовано визначення періоду у випадку, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість.

Проте, як вже зазначалось судом, з акту про порушення від 28.09.2021 року стверджується, що самовільне підключення електропроводки було приховане та для його виявлення здійснювалась розшивка дерев`яної вагонки, змонтованої до стелі та стіни.

Відтак суд критично оцінює пояснення позивача щодо необхідності застосування в даному випадку для розрахунку періоду необлікового використання п. 8.4.8.2 ПРРЕЕ.

Загалом незначні дефекти акта не можуть спростовувати наявність допущеного споживачем порушення, якщо цей факт відображено у сукупності інших доказів. Отже, у кожному конкретному випадку суд має надавати оцінку тим обставинам, наскільки значними є відповідні дефекти та чи відображено факт порушення у сукупності інших наявних у матеріалах справи доказів.

У постанові від 11.05.2023 у справі №922/539/22 Верховний Суд визнав значним дефектом викладення акту таким чином, що призводить до подвійного тлумачення його змісту.

Текст складеного позивачем акта про порушення від 28.09.2021 є неоднозначним, що дає можливість його подвійного тлумачення в розрізі кваліфікації виявленого порушення, як наслідок такі недоліки акта свідчать про невідповідність його вимогам ПРРЕЕ, як документа установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Отже, наведені дефекти акта про порушення, який є неоднозначним в розрізі кваліфікації порушення, свідчить про відсутність підстав для визнання його належним доказом на підтвердження вчинення КП «Агенція муніципальної нерухомості» порушення ПРРЕЕ, тоді як інших доказів на підтвердження вчинення нею визначеного ПРРЕЕ порушення суду не надано.

Також судом враховано, що за положеннями п. 8.2.7. ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Тобто, Правилами не встановлено обов`язкового оскарження споживачем рішення про встановлення факту безоблікового споживання електричної енергії у випадку незгоди з ним.

З всього вищевикладеного, суд доходить висновку про відмову в задоволенні позову.

Витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача відповідно до ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 20, 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

в задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

повний текст рішення складено 05.02.2025 року

Суддя М.В. Музика

Віддрук. у 1 прим.: 1 - до справи; сторонам в електронні кабінети