ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
С У Д О В И Й Н А К А З
10.02.2025м. ДніпроСправа № 904/511/25
Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Іванова Т.В., розглянувши
До Господарського суду Дніпропетровської області 06.02.2025 за допомогою системи "Електронний суд" надійшла заява Приватного акціонерного товариства "Фарлеп-Інвест" про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Парад-Дніпро" заборгованості за договором про надання телекомунікаційних послуг №775427/13 від 01.02.2013 у загальному розмірі 2 540,00 грн.
Заявлені вимоги обґрунтовані неналежним виконанням боржником - Товариством з обмеженою відповідальністю "Парад-Дніпро" - умов договору про надання телекомунікаційних послуг №775427/13 від 01.02.2013 в частині повної та своєчасної оплати за надані послуги.
За подання заяви Товариством з обмеженою відповідальністю "Парад-Дніпро" сплачено судовий збір у сумі 242,24 грн.
Відповідно до поданого заявником розрахунку, сума боргу за надані послуги у загальному розмірі 2 540,00 грн складається з наступних сум: 440,00 грн, які нараховано 31.01.2022; 510,00 грн які нараховано 28.02.2022, 510,00 грн, які нараховано 31.03.2022 та 1 080,00, які нараховано 28.02.2023.
Згідно із пунктом 5 частини першої статті 152 Господарського процесуального кодексу України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.
Відповідно до статей 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.
Враховуючи, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, то суд судом досліджувалося питання в частині обгрунтованості вимог про стягнення заборгованості у розмірі 440,00 грн, які нараховано 31.01.2022.
З цього приводу суд констатує, що Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" із змінами і доповненнями, якою встановлено з 12.03.2020 на усій території України карантин.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, скасовано з 24 години 00 хвилин 30.06.2023.
Відповідно до пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
А відтак, на строк дії карантину продовжено позовну давність щодо заявлених заявником вимог.
Подана заява про видачу судового наказу за формою та змістом відповідає вимогам статей 148-150 Господарського процесуального кодексу України. Визначені статтею 152 цього Кодексу підстави для відмови у видачі судового наказу відсутні.
Відповідно до статті 154 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника.
Вимоги, викладені в заяві про видачу судового наказу, підлягають задоволенню відповідно до норм статей 509, 525, 526, 530, 610 Цивільного кодексу України.
Відповідно до частини 1 статті 159 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання - судовий наказ набирає законної сили.
Відповідно до положень статей 129, 155 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору підлягають покладенню на боржника.
Керуючись статтями 147, 148, 154, 155, 159 Господарського процесуального кодексу України,
3. Копію судового наказу та копію заяви стягувача про видачу судового наказу разом та з доданими до неї документами надіслати боржнику.
4. Повідомити про те, що під час розгляду вимог в порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
5. Роз`яснити, що відповідно до приписів частини 3 статті 154 ГПК України судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований в порядку, передбаченому розділом ІІ цього Кодексу, а саме: боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та має відповідати встановленим частинами 2-5 статті 157 Господарського процесуального кодексу України вимогам.
6. Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 159 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання - судовий наказ набирає законної сили.
7. Судовий наказ видати стягувачу після набрання ним законної сили.
Суддя Т.В. Іванова
Дата набрання судовим наказом законної сили "___"______________20___.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання "___"______________20___.
Дата видачі судового наказу стягувачу "___"______________20___.