УХВАЛА

м. Київ

04.02.2025Справа № 910/786/25
Суддя Господарського суду міста Києва Карабань Я.А., розглянувши матеріали за позовом Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЮТЮННИКА 48» про стягнення 1 518 863,67 грн,

УСТАНОВИВ:

Київська міська рада (надалі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЮТЮННИКА 48» (надалі-відповідач) про стягнення суми грошових коштів у розмірі 1 518 863,67 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.01.2025 позовну заяву Київської міської ради залишено без руху, встановлено останньому строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

03.02.2025 представником позивача подано клопотання про продовження строку на усунення недоліків визначених в ухвалі від 27.01.2025, з посиланням на те, що позивач не є розпорядником запитуваної судом інформації щодо розрахунку суми заявленої до стягнення, а тому позивачем направлено запит до контролюючого органу та відповідь на нього на даний час не надходила.

Розглянувши подане клопотання позивача, суд зазначає таке.

Частина 2 статті 174 ГПК України визначає, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, суд також не може продовжити строк понад встановлений цим Кодексом.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.03.2021 у справі № 922/4208/19.

Так, ухвала суду від 27.01.2025 була доставлена до електронного кабінету позивача 27.01.2025 о 15.08, отже строк усунення недоліків до 03.02.2025 включно.

Виходячи з положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо забезпечення права заявника на доступ до суду, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача та продовжити останньому строк для усунення недоліків позовної заяви, які визначені в ухвалі Господарського суду міста Києва від 27.01.2025 до 07.02.2025.

Керуючись статтями 46, 119, 162, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Київської міської ради про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви задовольнити.

2. Продовжити Київській міській раді строк для усунення недоліків позовної заяви, які визначені ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.01.2025 до 07.02.2025 включно.

3. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у визначений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута заявникові.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Я.А.Карабань