ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

05 лютого 2025 рокуСправа № 912/251/25

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Глушков М.С., розглянувши матеріали заяви № б/н від 31.01.2025 ОСОБА_1 (далі - гр. ОСОБА_1 ), ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця,

УСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Господарського суду Кіровоградської області через систему "Електронний суд" із заявою на підставі ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) з вимогою відкрити провадження з приводу банкрутства фізичної особи.

Розглянувши зазначену заяву, господарський суд дійшов висновку, що така заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КУзПБ провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України), іншими законами України.

Застосування положень ГПК України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 113 КУзПБ провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених ст. 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу (ч. 3 ст. 37 КУзПБ).

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вимоги до оформлення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та документів, які мають до неї додаватися, регулюються ст. 162, 164 ГПК України, ст. 116 КУзПБ.

Відповідно до вимог п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява, зокрема, повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У заяві відсутні відомості щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У заяві не зазначено передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 116 КУзПБ переліку документів, які додаються до заяви. Зокрема, у переліку додатків до заяви вказано таке:

«1. Декларації_Мельник.pdf.

2. Процесуальні документи_Мельник.pdf.

3. Особисті документи_Мельник.pdf.

4. Договір та документи АК_Мельник.pdf.

5. Кредитні договори_Мельник.pdf.»

Однак такий перелік не є переліком доданих до заяви документів, а є переліком доданих до заяви файлів (заява подана до суду в електронній формі через підсистему "Електронний суд"). Кожен з цих файлів, у свою чергу, містить ряд окремих документів, реквізити яких (вид документа, назва, номер, дата тощо) мають бути зазначені в переліку додатків до заяви.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 116 КУзПБ у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначається, серед іншого, місце проживання боржника.

Заявник, посилаючись на витяг з Реєстру територіальної громади №2024/008574773 від 18.07.2024 та довідку про склад сім`ї № 869 від 11.04.2021, видану Олександрівською селищною радою Кропивницького району Кіровоградської області, зазначає в заяві, що у нього відсутнє зареєстроване місце проживання і він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, у доданих до заяви боржником деклараціях про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2021-2024 роки у розділі 2 заявник зазначає адресу " АДРЕСА_2 " як його зареєстроване місце проживання і вказує, що воно збігається з місцем його фактичного проживання.

Одночасно до заяви заявник додає дві довідки, видані Олександрійською селищною радою Кропивницького району Кіровоградської області, які містять суперечливу інформацію про місце його фактичного проживання:

- від 07.05.2021 № 29 про фактичне проживання без реєстрації за адресою: АДРЕСА_3 ;

- від 11.04.2024 № 869 про фактичне проживання без реєстрації за адресою: АДРЕСА_4 .

За такого вбачається, що заявник зазначив суперечливі відомості про власне місце проживання, що свідчить про невиконання п. 2 ч. 2 ст. 116 КУзПБ.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України у заяві належить зазначати докази, що підтверджують викладені в заяві обставини.

До заяви, серед іншого, доданий документ на переказ готівки від 06.05.2022 № , за яким платником є ОСОБА_2 , отримувачем - ОСОБА_3 . Які саме обставини має підтвердити цей доказ, із змісту заяви неможливо установити.

Згідно з п. 8 ч. 3 ст. 116 КУзПБ у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначаються відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях.

Заявник зазначив у заяві перелік рахунків, вказав про відсутність інших, в тому числі депозитних рахунків, але не зазначив про наявність чи відсутність у нього електронних гаманців, що зумовлює обов`язок заявника вказати такі відомості.

У поданій заяві заявник також повідомляє про наявність відкритих рахунків в АТ "ПУМБ": НОМЕР_2 , НОМЕР_3 та зазначає, що банк відмовився надавати дані щодо залишків на рахунку. Доказів на підтвердження відмови банком у наданні інформації заявник не надає.

За приписами ч. 3 ст. 116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зокрема, додаються:

- конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором (п. 3);

- опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна (п. 4);

- копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно (п. 5);

- декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства (п. 11);

- інформація про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини (п. 13);

- інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу (п. 14).

У конкретизованому списку кредиторів заявник не зазначив окремо суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені).

У доданому до заяви описі майна не зазначено місце зберігання зазначеного в ньому рухомого майна - транспортного засобу.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 116 КУзПБ заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначаються виклад обставин, що стали підставою для звернення до суду.

На обґрунтування підстав звернення до суду, передбачених ч. 2 ст. 115 КУзПБ, заявник посилається на припинення погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців та існування інших обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності) (зокрема заявник проставив позначку "саме так" навпроти відповідних підстав звернення до суду).

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звертаючись до господарського суду із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність, фізична особа - боржник повинна розкрити повну та вичерпну інформацію про загальну суму заборгованості та строк виконання зобов`язань, а також документально підтвердити таку інформацію належними та допустимими доказами у розумінні вимог ст. 76-77 ГПК України, що також передбачено п. 3, 14 ч. 3 ст. 116 КУзПБ. У цьому випадку заявник навів підстави, передбачені ч. 2 ст. 115 КУзПБ для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та самостійно визначив суми грошових вимог за правочинами.

Належним виконанням вимог ст. 91, 162, 164 ГПК України, а також п. 3 та 14 ч. 3 ст. 116 КУзПБ є подання копій правочинів, що підтверджують підстави виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання.

Крім того, вказівка на поточну заборгованість не дозволяє достовірно встановити заборгованість за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо і склад грошових вимог згідно з ч. 3 ст. 115 КУзПБ. До складу заборгованості за кредитними договорами можуть входити не тільки суми повернення кредиту, але й суми відсотків, комісій тощо, строк сплати яких може не збігатись зі строком повернення кредиту.

Окремо суд вказує, що з урахуванням норм ст. 96 ГПК України кредитний звіт (що є електронним текстовим документом) може подаватися учасником справи до господарського суду у таких формах:

1) у електронній формі в оригіналі (як електронний документ, що містить обов`язкові реквізити, зокрема електронний підпис або підпис, прирівняний до власноручного підпису відповідно до законодавства);

2) у електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, з обов`язковим зазначенням про наявність у цього учасника справи (особи, яка подає такий доказ) або іншої особи оригіналу електронного доказу - кредитного звіту в електронній формі;

3) у паперовій копії, посвідченій в порядку, передбаченому законом.

Подання до суду учасником справи паперової копії кредитного звіту (як електронного документа/доказу) є можливим:

1) якщо паперова копія кредитного звіту засвідчена згідно з вимогами Національного стандарту ДСТУ 4163-2020 самим бюро кредитних історій як особою, яка сформувала цей звіт та здійснює на своїх серверних станціях, серед іншого, обробку інформації, що складає кредитну історію;

2) без засвідчення учасником (оскільки ст. 96 ГПК України того не вимагає), який подає паперову копію кредитного звіту, однак за умови, якщо у такого учасника чи іншої особи наявний оригінал цього електронного доказу - кредитного звіту, про що він зобов`язаний повідомити суд.

Зазначена позиція суду відповідає правовому висновку Верховного Суду, сформованому в постанові від 16.11.2022 у справі № 917/1604/21.

Отже, заявнику необхідно додати до заяви належні докази наявності, розміру та складу заборгованості за кредитними договорами станом на момент звернення із заявою до суду та відобразити відповідні дані у конкретизованому списку кредиторів із зазначенням розміру помісячних платежів, належних до сплати.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства.

Згідно з ч. 5 ст. 116 КУзПБ декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували року подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Боржник також подає декларацію про майновий стан за рік, в якому подається заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, станом на перше число місяця, що передує місяцю подання заяви до суду.

До членів сім`ї боржника належать особи, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, інші особи, які спільно з ним проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких з боржником не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Крім того, відповідно до п. 9 Приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 № 2627/5 форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлюючи документи, відповідні державні реєстри). Якщо член сім`ї не надав боржнику інформацію і така інформація не може бути отримана ним з офіційних джерел, у відповідному рядку декларації зазначається "Член сім`ї не надав інформацію".

Як убачається із доданих до заяви декларацій про майновий стан боржника, заявником у відповідних рядках декларацій відмічено "-", "Член сім`ї не надав інформацію".

У справі № 910/6639/20 Верховний Суд дійшов висновку, що з огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів та належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

На переконання суду, коло членів сім`ї боржника в ч. 5 ст. 116 КУзПБ визначено у зв`язку із встановленням його обов`язку подати декларацію про майновий стан боржника за відповідною формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, як додаток до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Подання декларації про майновий стан боржника полягає у необхідності підтвердження наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зазначених у ч. 2 ст. 115 КУзПБ.

Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміки розміру активів за відповідний період. Поряд з цим, ця декларація повинна містити відомості, що можуть свідчити про ухилення боржника від погашення боргу перед кредиторами.

Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 910/6639/20 також зазначила, що включення до кола членів сім`ї осіб, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхніх дітей, у тому числі повнолітніх, батьків, осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, пояснюється фідуціарним, зазвичай, характером відносин боржника з цими особами (обов`язок діяти якнайкраще в інтересах таких осіб), що може сприяти ухиленню від виконання боржником зобов`язань перед кредиторами шляхом перереєстрації майна (майнових прав) на цих осіб. До цих зловживань правом боржник може вдатись незалежно від того, що ці особи проживають окремо від боржника, не пов`язані з ним спільним побутом та сімейними правами і обов`язками.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 КУзПБ в ухвалі про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника господарський суд зазначає про: зобов`язання контролюючого органу, визначеного Податковим кодексом України, надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про доходи боржника та членів його сім`ї і про майно, задеклароване такими особами при перетині кордону (пункт 9); зобов`язання органу державної прикордонної служби надати керуючому реструктуризацією та суду інформацію про перетинання боржником та членами його сім`ї державного кордону за останні три роки (п. 10).

Відсутність інформації щодо РНОКПП (ідентифікаційних номерів) членів сім`ї, громадянства, реквізитів документа, що посвідчує особу, не надасть можливості для витребування вказаної інформації від контролюючого органу, визначеного Податковим кодексом України, та органу державної прикордонної служби.

За висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 08.12.2022 у справі № 916/1941/2, посилаючись у декларації про майновий стан на те, що член сім`ї не надав інформації про доходи, витрати, майно чи зобов`язання згідно з п. 9 Приміток до форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 № 2627/5, боржник має усвідомлювати, що ризики зазначення неповної інформації у декларації покладаються саме на боржника, позаяк спеціальним законом, яким є КУзПБ, такої підстави ненадання інформації про майновий стан члена сім`ї не передбачено.

Крім того, як зазначено вище, у деклараціях зазначені відомості про зареєстроване місце проживання та фактичне місце проживання заявника, які не збігаються з відомостями, зазначеними в заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

За такого заявнику необхідно зазначити в деклараціях достовірні відомості щодо місця його реєстрації, місця фактичного проживання, в тому числі усунути суперечності між змістом заяви та декларацій в частині таких відомостей.

За Розділом 2-1 "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи призначення арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією у разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

Заява ініціюючого кредитора або боржника - фізичної особи про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), крім відомостей, передбачених ч. 1 ст. 34, ч. 2 ст. 116 цього Кодексу, повинна містити пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією.

Ініціюючий кредитор або боржник - фізична особа додає до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) заяву арбітражного керуючого, зазначеного в абз. 2 цього пункту, про участь у справі, яка повинна відповідати вимогам, встановленим ч. 3 ст. 28 цього Кодексу.

У п. 3 прохальної частини заяви заявник просить затвердити кандидатуру Харитонюка Євгена Васильовича та призначити керуючим реструктуризацією боргів боржника.

При цьому, до заяви додано заяву арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, керуючого санацією, ліквідатора) Белінської Наталії Олександрівни про надання згоди на призначення арбітражним керуючим (керуючим реструктуризацією) у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , а також договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 01.07.2024, укладений між арбітражним керуючим Белінською Наталією Олександрівною та фізичною особою ОСОБА_1 .

Також до заяви додана заява ОСОБА_1 від 01.07.2024, за змістом якої він, серед іншого, просить затвердити кандидатуру Белінської Наталії Олександрівни та призначити керуючим реструктуризацією боргів боржника.

Крім того, разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів) (ч. 4 ст. 116 КУзПБ).

Так, план реструктуризації боргів може містити інформацію черговості задоволення вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та дати; інформації про майновий стан боржника за результатами проведених заходів з виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації); інформацію про всі доходи боржника, у т. ч. доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів; розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів; вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану; розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб (не менше прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні) тощо. План реструктуризації боргів може містити положення про: реалізацію в процедурі реструктуризації боргів частини майна боржника, у т. ч. того, що є предметом забезпечення, черговість, строки реалізації такого майна та кошти, які планується отримати від його реалізації; зміну способу та порядку виконання зобов`язань, у т. ч. розміру та строків погашення боргів; відстрочку чи розстрочку або прощення (списання) боргів чи їх частини; виконання зобов`язань боржника третіми особами, зокрема шляхом укладення договору поруки, гарантії та інших правочинів згідно з цивільним законодавством; інші заходи, спрямовані на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів.

Однак, доданий до заяви план реструктуризації боргів гр. ОСОБА_1 не містить інформації щодо заходів, спрямованих на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів, не містить інформацію черговості задоволення вимоги кредиторів.

Крім іншого, господарський суд вважає за необхідне звернути увагу заявника на ту обставину, що норми КУзПБ не містять відкладальної умови для надання доказів неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця, позаяк такі докази повинні бути подані виключно разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Таким чином, зміст заяви гр. ОСОБА_1 не відповідає вимогам ч. 3 ст. 162 ГПК України та ст. 115-116 КУзПБ.

За таких обставин, зазначена заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху до виправлення недоліків та подання суду відповідних доказів.

Керуючись ст. 2, 9, 37, 113, 115-116 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 74, 162, 164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Заяву гр. ОСОБА_1 від 31.01.2025 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи залишити без руху.

2. Установити гр. ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

3. Установити спосіб усунення недоліків заяви шляхом подання до суду:

- інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- поіменного переліку документів, що додані до заяви гр. ОСОБА_1 від 31.01.2025;

- належних доказів наявності заборгованості перед кредиторами, про яких зазначено в заяві боржника, щодо кожного кредитора окремо із документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором (судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та інші будь-які докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання);

- чітких відомостей про місце проживання заявника станом на день подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність з наданням відповідних доказів;

- інформації про наявність або відсутність у заявника електронних гаманців із зазначенням їх реквізитів та сум грошових коштів на таких електронних гаманцях;

- інформації щодо того, які обставини підтверджує доданий до заяви документ на переказ готівки від 06.05.2022 № ;

- конкретизованого списку кредиторів відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 116 КУзПБ, зокрема із розмежуванням сум грошових вимог кожного кредитора (окремого зазначення загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені);

- декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2021-2024 роки, оформлених відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019 №2627/5 із зазначенням відомостей про членів сім`ї (в тому числі реєстраційних номерів облікової картки платника податків (ідентифікаційний номерів) членів сім`ї, громадянства, реквізитів документа, що посвідчує особу) та достовірних відомостей про місце реєстрації та фактичного проживання гр. ОСОБА_1 ;

- доказів звернення заявника до відповідних офіційних джерел щодо отримання інформації про членів сім`ї, яка необхідна заявнику для заповнення розділу ІІ та ІІІ декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність;

- уточнення прохальної частини заяви щодо кандидатури керуючого реструктуризацією боргів;

- пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів) з зазначенням інформації щодо заходів, спрямованих на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів, з зазначенням черговості задоволення вимог кредиторів.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає до оскарження.

5. Копію ухвали надіслати заявнику через підсистему "Електронний суд".

Суддя М.С. Глушков