ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"28" січня 2025 р.м. Одеса Справа № 916/4230/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Д.О.

секретар судового засідання Христенко А.О.

розглянувши справу за позовом: фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Юлія (вул. Дальницька, 4, м. Одеса, 65005)

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Альбатрос» (вул. Дальницька, 4, м. Одеса, 65005)

про визнання трудових відносин припиненими та внесення змін до реєстру, за участю представників учасників справи:

від позивача: Безкровний С.Л.;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: не з`явився.

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до відповідача, в якій просить суд:

- визнати припиненими трудові відносини між позивачем та відповідачем з 05.08.2024;

- внести відповідні зміни відносно відповідача до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позиції учасників справи

В обґрунтування підстав позову позивач посилається на обставину незвільнення його відповідачем з посади директора товариства за заявою позивача, а також нез`явлення єдиного учасника товариства на скликані позивачем загальні збори для вирішення спірного питання, що унеможливило проведення таких зборів.

Відповідач у заяві за підписом директора ОСОБА_1 (а.с. 76, т. 1) повідомив суд, що загальні збори учасників відповідача з порядком денним про звільнення позивача з посади директора не було проведено. Причиною не проведення зборів вказана обставина, що засновником відповідача є третя особа, засновниками якої є ОСОБА_2 (частка 96,69%) та ПАТ «Альбатрос» (частка 3,31%), ОСОБА_2 є громадянкою РФ і від початку воєнних дій не перебуває на території України, а її місцезнаходження не відоме, у зв`язку з чим не були проведені загальні збори учасників третьої особи щодо надання повноважень для участі у загальних зборах учасників відповідача. Аналогічні за змістом пояснення надав і позивач (а.с. 77, т. 1).

28.11.2024 позивач подав до суду пояснення (а.с. 105-107, т. 1), в яких повідомив, що він є директором третьої особи, однак засновники останньої не уповноважували його на участь у загальних зборах відповідача з порядком денним обрання нового директора. Позивач пояснив, що як директор третьої особи він має повноваження керувати поточною діяльністю товариства, до яких не входять повноваження обрання нового директора відповідача.

Третя особа в особі ОСОБА_1 (до 14.01.2025) пояснювала, що у директора третьої особи відсутні повноваження на участь у загальних зборах відповідача.

02.01.2025 позивач подав до суду пояснення (а.с. 115-128, т. 1) щодо прийняття Господарським судом Одеської області рішення від 13.12.2024 у справі № 916/4229/24 про визнання припиненими трудових відносин між ним та третьою особою на підставі звільнення його з посади директора третьої особи за власним бажанням, з моменту винесення рішення судом.

У судовому засіданні 28.01.2025 позивач підтримав позов та просив суд захистити його права.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 30.09.2024 позовну заяву позивача було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи; призначено у справі підготовче засідання на 25.10.2024 о 11:00. Вказаною ухвалою суд також залучив до участі у справі третю особу.

25.10.2024 суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання у справі на 22.11.2024 о 12:30. 22.11.2024 суд протокольною ухвалою продовжив строк підготовчого провадження у справі на 30 днів та відклав підготовче засідання на 03.12.2024 о 13:45.

03.12.2024 суд протокольною ухвалою закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 10.01.2025 об 11:30.

Судове засідання 10.01.2025 не відбулось, у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони у м. Одесі та Одеській області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 13.01.2025 судом було призначено судове засідання на 28.01.2025 о 15:30.

У судовому засіданні 28.01.2025 судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Обставини справи

Відповідно до п. 11.1. статуту відповідача (а.с. 20-36, т. 1), затвердженого протоколом загальних зборів учасників товариства від 26.06.2019 № 1/2019, органами управління товариства є: загальні збори учасників, директор.

Згідно з п. 12.1. статуту відповідача вищим органом товариства є загальні збори учасників, які складаються з учасників товариства або призначених ними представників. Представники учасників можуть бути постійними або призначеними на певний строк.

Відповідно до п. 12.3., 12.4. статуту відповідача загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства. До компетенції (повноважень) загальних зборів учасників, зокрема, належить створення та відкликання виконавчого органу товариства.

Згідно з п. 13.1., 13.2. статуту відповідача загальні збори учасників товариства скликаються у випадках, передбачених статутом товариства, законодавством, а також: з ініціативи виконавчого органу товариства; на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги у сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства. Річні загальні збори учасників скликаються протягом шести місяців наступного за звітним року, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до п. 13.4. статуту відповідача порядок скликання загальних зборів учасників товариства: вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі відмови в скликанні загальних зборів учасників, виконавчий орган товариства повідомляє учасників, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства. Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників, особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання. Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів. У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників. Загальні збори учасників можуть прийняти рішення з будь-якого питання без дотримання вимог, встановлених законодавством та статутом товариства щодо порядку скликання загальних зборів учасників та щодо повідомлень, якщо в таких загальних зборах учасників приймають участь всі учасники товариства та всі вони надали згоду на розгляд таких питань. Повноваження представника за довіреністю щодо надання такої згоди мають бути спеціально обумовленні довіреністю. Загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Виконавчий орган товариства скликує загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників. Повідомлення надсилається електронною поштою за актуальною електронною адресою, яка повідомляється учасником Товариству або поштовим відправленням з описом вкладення. В повідомленні зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. У випадку, якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, виконавчим органом також до повідомлення додається проект запропонованих змін. Виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників. Після надсилання повідомлення, передбаченого підп. 13.4.4 статуту, забороняється внесення змін до порядку денного загальних зборів учасників, крім включення нових питань відповідно до підп. 13.4.6. статуту. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства про внесення змін до порядку денного не менше ніж за 10 днів до запланованої дати загальних зборів учасників. Виконавчий орган товариства зобов`язаний надати учасникам товариства можливість ознайомитися з документами та інформацією, необхідними для розгляду питань порядку денного на загальних зборах учасників. Виконавчий орган товариства забезпечує належні умови для ознайомлення з такими документами та інформацією за місцезнаходженням товариства у робочий час. Позачергові загальні збори учасників товариства скликаються на вимогу органу або осіб, які уповноважені скликати загальні збори учасників товариства, виключно з нижченаведених підстав, зокрема: вирішення кадрових питань відносно посадових осіб товариства (призначення на посаду або звільнення з посади).

Згідно з п. 14.1., 14.2., 14.3., 14.4. статуту відповідача директор товариства є одноособовим виконавчим органом товариства, який організовує виконання рішень загальних зборів учасників і здійснює управління поточною діяльністю товариства. Директор товариства обирається загальними зборами учасників товариства в порядку, встановленому цим статутом. Директором може бути будь-яка фізична особа, яка має повну цивільну дієздатність. Директор підзвітний і підконтрольний загальним зборам учасників.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 53-56, т.1), 25.10.2001 була проведена державна реєстрація юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Юлія» (). Станом на час розгляду справи судом єдиним засновником відповідача згідно з відомостями з Реєстру є третя особа (), кінцевим бенефіціарним власником ОСОБА_2 (громадянство РФ), а керівником позивач з 06.03.2020, місцезнаходженням відповідача є: вул. Дальницька, 4, м. Одеса.

Крім цих відомостей в матеріалах справи відсутні рішення загальних зборів відповідача про обрання позивача на посаду директора товариства, наказ відповідача про призначення позивача на посаду директора товариства та трудовий договір (контракт) між сторонами, підписаний від імені товариства особою, уповноваженою на таке підписання загальними зборами учасників відповідача.

22.07.2024 позивач направив учаснику відповідача - третій особі за адресою, вказаною в ЄДР: вул. Дальницька, 4, м. Одеса, заяву про звільнення позивача з посади директора з 05.08.2024 за власним бажанням (а.с. 8, т. 1). Обставина направлення цієї заяви підтверджується фіскальним чеком від 22.07.2024, поштовим конвертом та описом вкладення з відміткою поштової установи (а.с. 9-11, т. 1).

Як пояснив позивач в судовому засіданні, дане відправлення було повернуто назад відправнику установою зв`язку.

30.07.2024 позивач повторно направив учаснику відповідача - третій особі за адресою, вказаною в ЄДР: вул. Дальницька, 4, м. Одеса, заяву про звільнення за власним бажанням з 05.08.2024. Обставина направлення цієї заяви підтверджується описом вкладення з відміткою поштової установи, фіскальним чеком від 30.07.2024, поштовим конвертом (а.с. 13-15, т. 1).

Як пояснив позивач в судовому засіданні, дане відправлення також було повернуто назад відправнику установою зв`язку.

13.08.2024 позивач, як директор відповідача, направив учаснику відповідача - третій особі за адресою, вказаною в ЄДР: вул. Дальницька, 4, м. Одеса, запрошення, в якому повідомив третю особу про скликання загальних зборів учасників відповідача на 20.09.2024 о 10:00 за адресою: вул. Дальницька, 4, м. Одеса з таким порядком денним: 1. Розгляд заяви директора відповідача ОСОБА_1 від 22.07.2024 про звільнення за власним бажанням з 05.08.2024. Обставина направлення цього запрошення підтверджується описом вкладення з відміткою поштової установи, фіскальним чеком від 13.08.2024, поштовим конвертом (а.с. 17-19, т. 1).

Як пояснив суду позивач, на визначену дату учасник товариства третя особа не з`явився, у зв`язку з чим загальні збори учасників відповідача 20.09.2024 не відбулись. На підтвердження іншого матеріали справи доказів не містять.

У зв`язку з тим, що учасник відповідача третя особа проігнорував запрошення виконавчого органу відповідача про скликання загальних зборів, з метою вирішення питання щодо звільнення позивача з посади директора відповідача за власним бажанням, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав з позовом, що розглядається судом в межах цієї справи.

Щодо третьої особи, то відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 49-52, т.1), 21.06.2000 була проведена державна реєстрація юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Альбатрос» (). Станом на час розгляду справи судом засновниками третьої особи згідно з відомостями з Реєстру є ОСОБА_2 (громадянство РФ) та ПАТ «Альбатрос» (), кінцевим бенефіціарним власником ОСОБА_2 (громадянство РФ), а керівником позивач з 10.03.2020, місцезнаходженням третьої особи є: АДРЕСА_2 .

В цей же час, рішенням Господарського суду Одеської області від 13.12.2024 у справі № 916/4229/24, яке набрало законної сили 14.01.2025 (під час розгляду справи в суді), визнані припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та Товариством з обмеженою відповідальністю АЛЬБАТРОС (65005, Одеська обл., м. Одеса, вул. Дальницька, буд. 4, ) на підставі звільнення ОСОБА_1 з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю АЛЬБАТРОС за власним бажанням, з моменту винесення рішення судом.

Законодавство, застосоване судом до спірних відносин

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно з ст. 43 Конституції України держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. Використання примусової праці забороняється. Не вважається примусовою працею військова або альтернативна (невійськова) служба, а також робота чи служба, яка виконується особою за вироком чи іншим рішенням суду або відповідно до законів про воєнний і про надзвичайний стан. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 97 ЦК України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 28 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (далі Закон) визначено, що органами товариства є загальні збори учасників, наглядова рада (у разі утворення) та виконавчий орган.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Закону загальні збори учасників є вищим органом товариства.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 30 Закону до компетенції загальних зборів учасників належать, зокрема, обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, в тому числі, з ініціативи виконавчого органу товариства.

Згідно з ч. 1-7 ст. 32 Закону загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників. Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства. Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення. У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін. Виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників. Будь-який учасник має право внести пропозиції щодо включення питань до порядку денного загальних зборів учасників. Пропозиції учасника або учасників товариства, які в сукупності володіють 5 або більше відсотками статутного капіталу товариства, підлягають обов`язковому включенню до порядку денного загальних зборів учасників. Таке питання вважається автоматично включеним до порядку денного загальних зборів учасників.

Відповідно до ч. 7 ст. 33 Закону загальні збори учасників проводяться за місцезнаходженням товариства, якщо інше не встановлено статутом товариства. Проведення загальних зборів за межами території України допускається лише за одностайною письмовою згодою всіх учасників товариства.

За змістом ч. 4 ст. 34 Закону рішення загальних зборів учасників з усіх інших питань приймаються більшістю голосів усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань. Згідно з ч. 4, 5 статті 39 Закону виконавчий орган товариства є одноосібним. Назвою одноосібного виконавчого органу є "директор", якщо статутом не передбачена інша назва. Статутом може бути встановлено, що виконавчий орган товариства є колегіальним, та визначено його кількісний склад. Назвою колегіального виконавчого органу є "дирекція", а його голови - "генеральний директор", якщо статутом не передбачені інші назви.

Відповідно до ч. 12, 13 ст. 39 Закону з одноосібним виконавчим органом та кожним членом колегіального виконавчого органу укладається цивільно-правовий або трудовий договір (контракт). Договір (контракт), що укладається з одноосібним виконавчим органом та членом колегіального виконавчого органу, від імені товариства підписує особа, уповноважена на таке підписання загальними зборами учасників. Повноваження одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу можуть бути припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень лише шляхом обрання нового одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу або тимчасових виконувачів їхніх обов`язків. У разі припинення повноважень одноосібного виконавчого органу або члена колегіального виконавчого органу договір із цією особою вважається припиненим. Статутом товариства може бути передбачено вимогу про обрання нових членів чи тимчасових виконувачів обов`язків для всіх членів колегіального виконавчого органу.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державний реєстратор: 1) приймає документи; 1-1) встановлює черговість розгляду поданих документів для державної реєстрації; 2) перевіряє наявність у Єдиному державному реєстрі заборони вчинення реєстраційних дій; 3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації; 3-1) під час проведення реєстраційних дій у випадках, передбачених цим Законом, обов`язково використовує відомості реєстрів, автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів; 3-2) перевіряє дійсність довіреності, нотаріально посвідченої відповідно до законодавства України, за допомогою Єдиного реєстру довіреностей; 3-3) перевіряє використання спеціальних бланків нотаріальних документів, на яких викладені документи, що подаються для здійснення реєстраційних дій, за допомогою Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів; 3-4) перевіряє наявність факту застосування санкцій відповідно до Закону України "Про санкції", які унеможливлюють проведення державної реєстрації; 4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 5) веде Єдиний державний реєстр; 6) веде реєстраційні справи; 6-1) надає в установленому порядку та у випадках, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", інформацію органу державної виконавчої служби або приватному виконавцю; 7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу; визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи; заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; накладення/зняття арешту корпоративних прав; зобов`язання вчинення реєстраційних дій; скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі; виділу юридичної особи; провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом"; припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення юридичної особи; припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи; відміни державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; відміни в порядку апеляційного/касаційного оскарження судового рішення, на підставі якого вчинено реєстраційну дію.

Відповідно до ч. 2 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» порядок проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації, включає: 1) заповнення форми заяви про державну реєстрацію - у разі подання документів особисто заявником (за бажанням заявника); 2) прийом документів за описом - у разі подання документів у паперовій формі; 3) виготовлення копій документів в електронній формі - у разі подання документів у паперовій формі; 4) внесення копій документів в електронній формі до Єдиного державного реєстру; 5) перевірку відомостей Єдиного державного реєстру на наявність заборони вчинення реєстраційних дій; 6) перевірку документів на наявність підстав для відмови в державній реєстрації; 7) прийняття рішення про проведення реєстраційної дії - для громадських формувань, символіки та засвідчення факту наявності всеукраїнського статусу громадського об`єднання; 8) проведення реєстраційної дії (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для відмови в державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 9) формування та оприлюднення на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг виписки, результатів надання адміністративних послуг у сфері державної реєстрації та установчих документів; 10) видача за бажанням заявника виписки з Єдиного державного реєстру у паперовій формі за результатами проведеної реєстраційної дії (у разі подання заяви про державну реєстрацію у паперовій формі).

Згідно з ч.1-3 ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 1 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Позиція суду

Як встановлено судом виконавчий орган Товариства з обмеженою відповідальністю Юлія є одноосібним в особі директора, яким з 06.03.2020 є позивач. При цьому, як встановлено судом, в матеріалах справи відсутні рішення загальних зборів відповідача про обрання позивача на посаду директора товариства, наказ відповідача про призначення позивача на посаду директора товариства та трудовий договір (контракт) між сторонами, підписаний від імені товариства особою, уповноваженою на таке підписання загальними зборами учасників відповідача.

Так, у постанові від 06.09.2023 у справі № 127/27466/20 Велика Палата Верховного Суду відзначила, що в обох випадках - коли особу обрано до складу виконавчого органу (між товариством та особою встановлені відносини управління товариством) та укладено трудовий договір (встановлені трудові відносини) і коли існують тільки відносини з управління товариством без укладення трудового договору - саме відносини з управління товариством, у яких директору надані відповідні повноваження, за здійснення яких він несе встановлену законом відповідальність, становлять основу відносин між товариством та цією особою. При цьому позовні вимоги про визнання трудових правовідносин припиненими, або про звільнення, або про припинення трудових правовідносин та / або правовідносин представництва у такому спорі спрямовані насамперед на припинення правовідносин з управління, які існують між директором та товариством.

Судом встановлено, що позивач, з метою припинення своїх повноважень як члена одноосібного виконавчого органу (директора), за своєю ініціативою скликав загальні збори учасників відповідача з включенням до порядку денного питання про припинення своїх повноважень за власним бажанням, оскільки вирішення цього питання належить до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства. При цьому, як вбачається з матеріалів справи, позивач дотримався вимог Закону та статуту щодо порядку скликання загальних зборів учасників товариства, зокрема, за 30 днів до початку зборів позивачем було направлено учаснику товариства третій особі відповідне повідомлення про проведення зборів шляхом надсилання поштовим відправленням з описом вкладення, в якому містились відомості про порядок денний, дату, час і місце їх проведення.

З матеріалів справи та пояснень позивача вбачається, що у визначені в повідомленні дату та час збори не відбулись, у зв`язку з неявкою іншого учасника товариства третьої особи, який володіє 100% голосів товариства.

У постанові від 14.06.2023 у справі № 448/362/22 Велика Палата Верховного Суду зробила висновки, що: для належної реалізації права на розірвання трудового договору, укладеного на невизначений строк, за власною ініціативою директор товариства має не тільки написати відповідну заяву на підставі статті 38 КЗпП України, подати/надіслати її всім учасникам товариства, а й за власною ініціативою як виконавчий орган товариства скликати загальні збори учасників, на вирішення яких поставити питання щодо свого звільнення (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19 січня 2022 року у справі № 911/719/21 (пункт 5.15). На відміну від випадку, коли роботодавець в особі загальних зборів товариства ініціює припинення повноважень одноосібного виконавчого органу згідно з пунктом 5 частини першої статті 41 КЗпП України (припинення повноважень посадових осіб), директор у випадку вияву ним ініціативи згідно зі статтею 38 КЗпП України щодо звільнення з посади може сам ініціювати скликання загальних зборів учасників товариства для вирішення питання про своє звільнення. У випадку відсутності рішення скликаних загальних зборів учасників товариства про звільнення директора товариства, зокрема через неможливість зібрати кворум для проведення цих зборів, директор має право звернутися до суду з вимогою про припинення його повноважень.».

Конституційний Суд України у рішеннях від 07.07.2004 № 14-рп/2004, від 16.10.2007 № 8-рп/2007 та від 29.01.2008 № 2-рп/2008 зазначав, що визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом. Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати, забезпечення кожному без дискримінації вступати у трудові відносини для реалізації своїх здібностей. За своєю природою право на працю є невідчужуваним і по суті означає забезпечення саме рівних можливостей для його реалізації.

Отже, приймаючи до уваги, що позивачем було дотримано вимоги Закону та статуту відповідача щодо належного повідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів, натомість рішення щодо ініційованого позивачем питання про своє звільнення не було прийнято через відсутність можливості зібрати кворум для проведення цих зборів, а також враховуючи право позивача на свободу праці, суд дійшов висновку, що вимоги позивача до відповідача про припинення між ними трудових відносин є обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню судом.

Водночас, приймаючи до уваги, що суд не веде Єдиний державний реєстр, а внесення змін до відомостей з ЄДР не належить до способу захисту, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», а також те, що позов заявлений до відповідача за відсутності відповідної відмови державного реєстратора у державній реєстрації змін до відомостей в ЄДР, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги в цій частині є передчасними та відсутні підстави для їх задоволення судом.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача до відповідача слід задовольнити частково та визнати припиненими трудові відносини між сторонами, у зв`язку зі звільненням позивача із займаної посади директора відповідача за власним бажанням.

Розподіл судових витрат

Згідно з ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За змістом ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб - 3028 гривні.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, з урахуванням вищевказаних вимог закону та з огляду на те, що позивачем були заявлені дві вимоги немайнового характеру, позивач за подання у 2024 році позову судовий збір мав сплати у розмірі 6056 грн, натомість сплатив 3028,00 грн, а отже з позивача слід стягнути до Державного бюджету України судовий збір в сумі 3028,00 грн.

За цих обставин та враховуючи, що позов позивача задоволено частково, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір пропорційно розміру задоволених вимог в сумі 3028,00 грн.

Керуючись ст. 129, 231, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати припиненими трудові відносини ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) із Товариством з обмеженою відповідальністю «Юлія» (вул. Дальницька, 4, м. Одеса, 65005, ), у зв`язку зі звільненням із займаної посади директора за власним бажанням.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Юлія» (вул. Дальницька, 4, м. Одеса, 65005, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 3028 грн 00 коп.

5. Стягнути з фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Державного бюджету України судовий збір в сумі 3028 грн 00 коп.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повний текст рішення складено 07 лютого 2025 р.

Суддя Д.О. Бездоля