ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2025 Справа № 914/1185/24

Господарський суд Львівської області у складі судді Петрашка М.М. розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51"

про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів

за участю представників:

від позивача ОСОБА_1 , Струсінська М.Р.

від відповідача Вук У.І.

Суть спору: ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Львівської області з позовом до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51" про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51", що оформлене протоколом №3 від 25.06.2023, в частині затвердження розміру внесків з 01.07.2023 та на 2024 рік для власників нежитлових приміщень.

Хід розгляду справи викладено в ухвалах суду та відображено у протоколах судового засідання.

Позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали повністю, позов просили задовольнити з підстав, що наведені у позовній заяві та у додаткових поясненнях.

Представник відповідача проти позову заперечив, у задоволенні позовних вимог просив відмовити з підстав, що наведені у відзиві на позовну заяву.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, заслухавши доводи та заперечення представників сторін, суд встановив таке.

Відповідно до витягу про державну реєстрацію прав на нерухоме майно ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення площею 433,1 кв.м в будинку АДРЕСА_1 .

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51" було створено 15.03.2016 відповідно до рішення зборів співвласників багатоквартирних будинків АДРЕСА_2 , що оформлене протоколом зборів від 15.03.2016.

Рішенням загальних зборів ОСББ «Добробут-51» від 30.10.2016 (протокол №1) затверджено внески на утримання будинку АДРЕСА_1 та 50-річчя УПА, 5 в розмірі 3,50 грн за 1 кв.м.

Рішенням загальних зборів ОСББ «Добробут-51» від 14.03.2021 (протокол №1) затверджено внески на утримання будинку Шептицького, 1 та 50-річчя УПА, 5 в розмірі 4,50 грн за 1 кв.м.

На підставі вищевказаних рішень ОСББ «Добробут-51» нарахувало ОСОБА_1 заборгованість по сплаті внесків співвласника багатоквартирного будинку у розмірі 66346,71 грн.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на рішення Яворівського районного суду Львівської області від 11.01.2023 у справі №944/6547/21 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51" до ОСОБА_1 про стягнення внесків співвласника багатоквартирного будинку, яким у задоволенні позову відмовлено. Постановою Львівського апеляційного суду від 07.06.2023 апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51" залишено без задоволення, а рішення Яворівського районного суду Львівської області від 11.01.2023 - без змін.

Як вказано у позовній заяві, ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд виходив з тих підстав, що нежитлові приміщення, в тому числі приміщення ОСОБА_1 , не передавались на баланс ОСББ, власники нежитлових приміщень не брали участі у створенні ОСББ, площа нежитлових приміщень не враховувалась при розрахунку розміру внесків, ОСОБА_1 сам утримує належне йому приміщення і не користується послугами ОСББ, яке в свою чергу щодо нежитлового приміщення належного ОСОБА_1 не надає жодних послуг щодо утримання та його обслуговування.

Посилаючись на рішення Яворівського районного суду Львівської області від 11.01.2023 у справі №944/6547/21, позивач зазначає, що на баланс позивача відповідно до акту приймання-передачі житлового комплексу або його частин від 01.11.2016 на баланс ОСББ "Добробут-51" було передано лише житлові квартири, а також технічні та інші приміщення, які розташовані в під`їздах будинку, за адресою: АДРЕСА_1 . Водночас, даний акт приймання-передачі не містить жодних відомостей про передачу на баланс ОСББ «Добробут-51» нежитлових приміщень, а саме магазинів, які розташовані в цьому будинку як окремий блок.

Як вказано у позовній заяві, судом у справі №944/6547/21 встановлені наступні преюдиційні обставини: 1) ОСББ «Добробут-51» створено лише власниками житлових квартир; жоден власник нежитлового приміщення (магазину), розташованого на АДРЕСА_1 , не був повідомлений про проведення установчих зборів; не брав участі в їх проведенні; 2) в будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , є дві частини - житлова, яка складається із 192 житлових квартир, та нежитлова, яка складається із 14 нежитлових приміщень (магазинів); 3) на баланс ОСББ «Добробут-51» були передані лише 192 житлові квартири та допоміжні приміщення, що підтверджується актом приймання-передачі від 01.11.2016; 4) 14 нежитлових приміщень, які розташовані у будинку по АДРЕСА_1 як окремий блок, на баланс ОСББ не передавались; 5) нежитлові приміщення відокремленні від житлових квартир технічним поверхом, мають окремо підведені комунікації, зокрема, електропостачання, водопостачання і водовідведення; 6) власники нежитлових приміщень здійснюють обслуговування і утримання належного їм приміщення та спільного майна нежитлової частини будинку самостійно.

При цьому, обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив про те, що ні загальні збори, ні власники нежитлових приміщень не приймали рішення про приєднання частини будинку, яка розміщена окремим блоком, та в якій розташовані нежитлові приміщення, до ОСББ «Добробут-51».

Рішенням загальних зборів ОСББ «Добробут-51» від 25.06.2023 (протокол №3) затверджено, зокрема, кошторис витрат та розрахунок розміру внесків по ОСББ "Добробут-51" з 01.07.2023 та на 2024 рік (вартість: 6,60 грн за 1 кв.м; вартість нежитлових приміщень (внутрішні): 3,80 грн за 1 кв.м; вартість нежитлових приміщень (зовнішні): 3,40 грн за 1 кв.м).

Позивач відзначає, що компетенція загальних зборів ОСББ поширюються виключно на прийняття рішень, які стосуються спільного майна співвласників багатоквартирного будинку, тому встановлення внесків для власників нежитлових приміщень, які не мають спільного з ОСББ майна, спільних комунікацій, на переконання позивача суперечить як вищевказаному рішенню суду, так і вимогам закону.

Отже, за твердженням позивача вказане рішення ОСББ в частині затвердження розміру внесків з 01.07.2023р. та на 2024 рік для власників нежитлових приміщень, одним з яких є позивач, суперечить рішенню Яворівського районного суду Львівської області від 11.01.2023 у справі №944/6547/21, а також прийняте за відсутності необхідної кількості голосів, з огляду на що, на думку позивача, рішенням загальних зборів ОСББ «Добробут-51» від 25.06.2023 (протокол №3) є незаконним та підлягає скасуванню.

Щодо відсутності кворуму для прийняття рішення з четвертого питання порядку денного позивач посилається на пункт 7 розділу ІІІ статуту ОСББ «Добробут-51», відповідно до якого кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Пунктом 8 статуту передбачено, що рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, про порядок управління та користування спільним майном, про передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятими, якщо за відповідне рішення проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають не менш як дві третини від загальної кількості голосів співвласників.

Як вказано у позовній заяві, всупереч вимогам закону та статуту ОСББ «Добробут-51» у протоколі №3 від 25.06.2023 не зазначена кількість голосів співвласників в процентному відношенні до загальної площі житлових та нежитлових приміщень, не зазначена кількість голосів співвласників, подана за прийняті рішення, в процентному відношенні до загальної площі житлових та нежитлових приміщень.

Як зазначено у протоколі від 25.06.2023 №3 загальних зборів ОСББ «Добробут-51», загальна кількість співвласників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків по АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_3 складає 372 осіб. Загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку: 25693 кв.м. Кількість осіб (співвласників), які взяли участь у зборах - 266, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 16791,5 кв.м. За результатами голосування по четвертому питанню порядку денного:

- «за» - 251 співвласник, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 16699 кв.м;

- «проти» - 14 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 974,5 кв.м;

- «утримався» - 1 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 49,3 кв.м.

За твердженням позивача, за прийняття рішення про встановлення внесків та платежів проголосували співвласники, яким у процентному відношенні належить 65% голосів, що становить менше необхідної кількості голосів, яка дорівнює 66,67%.

Крім того позивач звернув увагу на те, що в протоколі зазначенні суперечливі дані, а саме: загальна площа всіх присутніх на зборах становить - 16791,5 кв.м, однак при цьому, по четвертому питанню голосували співвласники, яким належить 17722,8 кв.м загальної площі.

Таким чином, враховуючи наведені обставини, позивач звернувся до Господарського суду Львівської області та просить визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51", що оформлене протоколом №3 від 25.06.2023, в частині затвердження розміру внесків з 01.07.2023 та на 2024 рік для власників нежитлових приміщень.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, подавши відзив на позовну заяву, в якому Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51" зазначає що:

- в позовній заяві не вказано, яке саме право позивача порушено оскаржуваним рішенням і яким чином задоволення позову відновить його порушене право;

- в позовній заяві позивач зазначає про те, що начебто, власники нежитлових приміщень, в тому числі і ОСОБА_1 , не мають відношення до ОСББ "Добробут-51", водночас оскаржує рішення ОСББ, яке оскаржується лише членами ОСББ;

- Яворівським районним судом Львівської області у справі №944/6547/21 не встановлено жодних обставин, які мають преюдиційне значення для вирішення даної справи, а відтак посилання на дане рішення є безпідставним. Жодним рішенням суду не заборонено ОСББ "Добробут-51" приймати будь які рішення, в тому числі, щодо затвердження розміру внесків на обслуговування будинку і прибудинкової території;

- фактично позивач, чиє приміщення знаходиться в будинку в якому створено ОСББ, з моменту створення ОСББ не здійснив жодного разу оплату внесків на обслуговування будинку, не бере участь в зборах, хоч його запрошують, намагається скасувати розмір внесків для власників нежитлових приміщень, в тому числі за минулі періоди, що створить повну невизначеність для інших співвласників та ОСББ (позивач є не єдиним власником нежитлових приміщень).

На спростування обставин, зазначених у рішенні Яворівського районного суду Львівської області у справі №944/6547/21, відповідач покликається на постанову Львівського апеляційного суду від 29.12.2022 у справі № 944/6559/21.

Також відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, які відповідач очікує понести у зв`язку із розглядом справи становить 20000,00 грн (оплата професійної правничої допомоги), а докази будуть подані до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, заслухавши доводи та заперечення представників сторін, суд дійшов висновку відмовити у задоволенні позову з таких підстав.

Частиною 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Згідно із частиною 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до частини 7 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному законом порядку.

Частиною 1 статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до статті 385 Цивільного кодексу України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначаються Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Відповідно до статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Згідно з статтею 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

В одному багатоквартирному будинку може бути створено тільки одне об`єднання. Власники квартир та нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках, об`єднаних спільною прибудинковою територією, елементами благоустрою, обладнанням, інженерною інфраструктурою, можуть створити одне об`єднання.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Спори у правовідносинах, які стосуються порядку створення, реєстрації, реорганізації, діяльності і ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку розглядаються господарськими судами, оскільки такі спори виникають при здійсненні права управління юридичною особою, а тому є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи незалежно від суб`єктного складу такого спору. Подібні правові висновки містяться в постановах ВП ВС від 02.10.2019 у справі № 501/1571/16-ц, від 06.02.2019 у справі № 462/2646/17, від 02.02.2021 у справі № 906/1308/19.

Пунктом 5 частини 1 статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку.

Нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна (пункт 3 частини 1 статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»)

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників (частина 1 статті 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).

Крім того, відповідно до пункту "г" частини 2 статті 89 Земельного кодексу України, у спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідно до витягу про державну реєстрацію прав на нерухоме майно ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення площею 433,1 кв.м. в будинку АДРЕСА_1 .

Таким чином, з огляду на вищенаведені обставини та норми законодавства, позивач є співвласником багатоквартирного АДРЕСА_1 , що також не спростовується змістом судових рішень першої та апеляційної інстанції у справі № 944/6547/21, на які покликається позивач.

В листі КП "Новояворівськжитло" №329 від 29.06.2022 зазначено, що відповідно до акту приймання-передачі житлового комплексу або його частини з балансу КП "Новояворівськжитло" на баланс ОСББ "Добробут-51" 01.11.2016 було передано житловий будинок по АДРЕСА_1 в цілому. Технічна документація (технічні паспорти) на «житлову частину» та/або «нежитлову частину» вказаного будинку не виготовлялась. На балансі КП «Новояворівськжитло» «нежитлова частина» житлового будинку по АДРЕСА_1 не перебуває; 2) КП «Новояворівськжитло» не здійснює управління житловим будинком по вул. Шептицького, 1 в м. Новояворівськ Яворівського р-ну Львівської обл. Договір про надання послуг з управління вказаним багатоквартирним будинком чи його частиною, в якому однією із сторін є КП «Новояворівськжитло», не укладався.

Тобто, як вбачається з вищенаведеного, житловий будинок по АДРЕСА_1 переданий на баланс ОСББ "Добробут- 51" як об`єкт нерухомого майна в цілому (а не певна його частина).

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею.

Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Судом встановлено, що 15.03.2016 утворено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51" відповідно до рішення зборів співвласників багатоквартирних будинків АДРЕСА_2 , що оформлене протоколом зборів від 15.03.2016. Оскарження вказаного рішення чи державної реєстрації ОСББ матеріали справи не містять.

Відповідно до протоколу № 3 загальних зборів ОСББ "Добробут-51" від 25.06.2023 на загальні збори скликалися співвласники як житлових так і нежитлових приміщень багатоквартирних будинків по АДРЕСА_1 та по вул. 50-річчя УПА. Зокрема позивач теж був повідомлений про проведення загальних зборів, однак участі у зборах не взяв.

З урахуванням вищенаведеного та статей 1, 5, 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», суд вважає, що на квартири та нежитлові приміщення будинку АДРЕСА_1 поширюється компетенція загальних зборів ОСББ "Добробут-51", що скликалися 25.06.2023.

Судом беруться до уваги обставини викладені у постанові Львівського апеляційного суду від 07.06.2023 у справі № 944/6547/21, де з посиланням на частину 12 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» колегією суддів зроблено висновок, що рішення стосовно спільного майна, яким користується лише певна група співвласників (окремий під`їзд, секція тощо) може бути передано такій групі співвласників з дотриманням певних умов та процедури (такі повноваження надаються за рішенням зборів співвласників і лише за умови, що це не порушує права інших співвласників).

Так, відповідно до частини 12 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (у редакції чинній на час прийняття зборами спірного рішення), за рішенням зборів співвласників повноваження щодо прийняття рішень стосовно спільного майна, яким користується лише певна група співвласників (співвласники квартир та нежитлових приміщень, розташованих в одному під`їзді або секції багатоквартирного будинку, тощо), за умови що при цьому не порушуються права інших співвласників, можуть бути передані цій групі співвласників. Такі рішення стосовно спільного майна приймаються зборами зазначеної групи співвласників у порядку, передбаченому частинами четвертою - шостою, восьмою - одинадцятою цієї статті. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під`їзд, секція багатоквартирного будинку тощо).

Втім матеріали справи не містять рішень щодо передачі групі співвласників певних повноважень, чи інших рішень загальних зборів співвласників (групи співвласників) багатоквартирного будинку з приводу утримання спільного майна окрім рішень об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Добробут-51".

При цьому суд звертає увагу на частину 1 статті 7 та частину 2 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в якій зазначено, що співвласники зобов`язані забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку, виконувати рішення зборів співвласників. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт, визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком.

Особа, яка є власником приміщення в будинку, в якому створено ОСББ, зобов`язана здійснювати платежі та внески на утримання спільного майна незалежно від членства в об`єднанні, а тому за наявності підтверджених витрат на управління, утримання та збереження будинку така сума боргу підлягає стягненню(аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 01 квітня 2015 року у справі №916/2197/13 (№ 3-28гс15), від 11 листопада 2015 року у справі№ 914/189/14 (№ 3-945гс15) тавід 27 січня 2016 року у справі № 904/8242/14(№ 3-1028 гс15), а також у постановах Верховного Суду від 28 лютого 2018 року у справі № 910/11312/17 та від 05 вересня 2019 року у справі № 357/13993/16ц; а.с. 168-175, 302-306).

У статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (у редакції чинній на час прийняття зборами спірного рішення) зазначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників.

Також у статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (у редакції чинній на час прийняття зборами спірного рішення) зазначено, що кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників. Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

За результатами розгляду питання 4 порядку денного загальних зборів ОСББ «Добробут-51» від 25.06.2023 вирішено, зокрема, затвердити кошторис та розмір внесків на обслуговування будинку і прибудинкової території з 01.07.2023 та на 2024 рік (вартість: 6,60 грн за 1 кв.м; вартість нежитлових приміщень (внутрішні): 3,80 грн за 1 кв.м; вартість нежитлових приміщень (зовнішні): 3,40 грн за 1 кв.м.).

Як вбачається з протоколу зборів, під час обговорення питання 4 порядку денного, голова правління ОСББ запропонувала зменшити розмір внесків для власників комерційних приміщень. Так, рішенням загальних зборів ОСББ «Добробут-51» від 14.03.2021 (протокол №1), яке передувало спірному рішенню, було затверджено внески на утримання будинку Шептицького, 1 та 50-річчя УПА, 5 для житлових та нежитлових приміщень в розмірі 4,50 грн за 1 кв.м.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач запрошувався на збори, які відбулись 25.06.2023, на яких, в тому числі, прийнято рішення про затвердження кошторису та розміру внесків на обслуговування будинку і прибудинкової території, проте участі в них не взяв.

Суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що в протоколі зазначено ряд суперечливих даних та неточностей, проте у даному випадку необхідно враховувати принцип пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні ОСББ, і які були присутні на загальних зборах, та інтересами позивача (див. постанову Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №918/964/20). А як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 жовтня 2019 року у справі № 923/876/16, ухвалюючи рішення про задоволення позову одного із учасників товариства, суди мали врахувати, що інтереси товариства можуть не збігатися з інтересами окремих його учасників, а інтереси учасників товариства, включаючи колишніх учасників, також не збігаються. Тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суди мали врахувати баланс інтересів усіх учасників і самого товариства, уникати зайвого втручання в питання діяльності товариства, які вирішуються виключно рішенням загальних зборів учасників товариства та надавати оцінку добросовісності відповідачів, які в разі задоволення позовних вимог будуть позбавлені своїх часток або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

Обгрунтування порушення прав позивача фактично зводяться до того, що компетенція загальних зборів ОСББ не поширюється на власників нежитлових приміщень, які, за твердженням позивача, не мають спільного з ОСББ майна, спільних комунікацій тощо. Тобто обгрунтування фактично зводяться до наявності чи відсутності підстав для виконання рішення загальних зборів ОСББ. При цьому позивачем не порушується питання недотримання порядку скликання та проведення загальних зборів.

Втім суд погоджується з доводами відповідача, що позивач не вказує про порушення його права на участь в управлінні будинком, не зазначає, що внески для власників нежитлових приміщень, власником одного з яких він є, затверджені в завищеному розмірі або є необґрунтованими, чи насправді мали б встановлюватись в іншому розмірі.

У постанові від 16.08.2023 у справі №904/1711/22 Верховний Суд звертав увагу на специфіку відносин між співвласниками у ОСББ й, зокрема, зазначав таке:

Верховний Суд звертає увагу на те, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів.

Визнання рішень щодо обрання органів управління, затвердження кошторису та розміру внесків, інших важливих для діяльності ОСББ рішень недійсними в судовому порядку, як правило, відбувається через значний проміжок часу після їх прийняття і має негативні наслідки на діяльність ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ. За таких умов суд повинен приділяти ще більше уваги дослідженню питань балансу інтересів співвласників ОСББ, з`ясуванню того, яке саме право співвласника було порушено оскаржуваним рішенням і можливості його відновлення саме через скасування рішень, а не іншим шляхом.

Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку".

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково (Постанова ВС КГС від 04.04.2024 у справі № 757/230/20).

Даний судовий спір належить розглядати у межах прав та інтересів позивача, які на його думку, порушені прийнятими рішеннями загальних зборів виходячи з предмету і підстав позову, якщо такі були порушені, при цьому запобігаючи порушенню прав та інтересів інших членів ОСББ, які голосували на загальних зборах та згідні з прийнятими рішеннями, оскільки інтереси членів ОСББ можуть не збігатись.

Позивач не може реалізовувати захист свого права у спосіб порушення прав інших співвласників, які своєю більшістю не оспорюють цього рішення; позивач не обґрунтував, яким чином визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів призведе до відновлення його прав (див. постанови Верховного Суду від 20.03.2023 у справі №914/2547/21, від 17.04.2018 у справі №922/1671/16, від 12.03.2019 у справі №904/9495/16, від 10.09.2020 у справі №904/3368/18, від 15.06.2022 у справі №910/6685/21).

Судом не встановлено, а позивачем не доведено порушення його прав прийнятим на загальних зборах рішенням про затвердження кошторису та розміру внесків на обслуговування будинку і прибудинкової території, і не наведено яким чином саме через скасування цього рішення його право буде відновлене, а відтак дотримуючись балансу інтересів співвласників багатоквартирного будинку, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити.

При цьому судом також береться до увагу, що позов про визнання недійсним рішення загальних зборів від 25.06.2023 подано позивачем через значний проміжок часу після його прийняття, а відтак задоволення позову безумовно створило б негативні наслідки на діяльність ОСББ, зокрема у зв`язку з його частковим виконання іншими співвласниками, а також створило б ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, враховуючи наведені норми законодавства та встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявність підстав для задоволення позову, у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити.

Витрати по сплаті судового збору у відповідності до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України слід покласти на позивача, оскільки у задоволенні позову слід відмовити.

Крім того, слід зазначити, що представник відповідача до закінчення судових дебатів зробив заяву про вирішення питання щодо судових витрат на професійну правничу допомогу після ухвалення рішення.

Так, відповідно до статті 221 Господарського процесуального кодексу України, якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Відповідно до частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Згідно із пунктом 5 частини 6 статті 238 Господарського процесуального кодексу України, у разі необхідності у резолютивній частині також вказується про призначення судового засідання для вирішення питання про судові витрати, дата, час і місце його проведення; строк для подання стороною, за клопотанням якої таке судове засідання проводиться, доказів щодо розміру, понесених нею судових витрат.

Таким чином, враховуючи наведене, суд дійшов висновку призначити судове засідання для вирішення питання про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу та встановити йому строк для подання доказів щодо розміру таких витрат.

Керуючись статтями 2, 13, 74, 76, 77, 78, 86, 123, 126, 129, 221, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ

1. У задоволенні позову відмовити.

2. Призначити судове засідання для вирішення питання про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу на 30.01.2025 на 14:15 год.

3. Докази понесених судових витрат на професійну правничу допомогу подати до 21.01.2025 включно.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку у відповідності до Глави 1 розділу IV Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 05.02.2025.

Суддя Петрашко М.М.