ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2025 р. Справа № 908/137/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шапрана В.В.

суддів: Буравльова С.І.

Андрієнка В.В.

секретар Місюк О.П.

за участю

представників: позивачів - Погрібна С.О.;

відповідача - Перцев Д.П.;

третіх осіб - не з`явилися

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5

на рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 (повне рішення складене 20.09.2024)

у справі №908/137/18 (суддя - Шкурдова Л.М.)

за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд"

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

1. Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго";

2. Публічне акціонерне товариство "Національний депозитарій України";

3. Публічне акціонерне товариство "Перший український міжнародний банк",

4. Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку;

5. ДТЕК ХОЛДИНГЗ ЛІМІТЕД (DTEK HOLDINGS LIMLTED);

6. ДТЕК ЕНЕРДЖІ Б.В. (DTEK ENERGY B.V.);

7. ДЖІ. ПІ. EJI. ІНДЖЕН ПАУЕР ЛІМІТЕД (GPL INGEN POWER LIMITED);

8. ДТЕК ОЙЛ ЕНД ГАЗ Б.В. (DTEK OIL&GAS B.V.);

9. Приватне акціонерне товариство "Українська акціонерна страхова компанія Аска";

10. Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Енерго";

11. Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія Аско-Донбас Північний";

12. Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля";

13. Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Шахта Комсомолець Донбасу"

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: 14. ОСОБА_6

про стягнення компенсації за примусово вилучені акції.

ВСТАНОВИВ:

У січні 2018 року позивачі звернулися з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" про визнання недійсним правочину щодо зобов`язання акціонерів Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" продати прості акції на вимогу відповідача відповідно до публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій у всіх власників акцій товариства №14 від 06.12.2017.

Позов мотивований тим, що правочин щодо обов`язкового викупу акцій, вчинений на підставі ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства", є неправомірним та здійснений на порушення норм Конституції України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оскільки встановлений зазначеною нормою механізм примусового викупу акцій міноритарних акціонерів (процедура сквіз-аут) є дискримінаційним відносно міноритарних акціонерів (особливо для працівників корпоратизованих підприємств, що набули акції у процесі їх приватизації) і не відповідає конституційним засадам, а саме щодо дії в Україні принципу верховенства права, відповідно до якого Конституція України має вищу юридичну силу, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Також позивачі зазначили, що спірний правочин був укладений з порушенням принципу вільного волевиявлення.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.07.2018 у справі №908/137/18, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2018, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.11.2020 рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2018 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2018 у справі №908/137/18 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Скасовуючи судові рішення, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що при визначенні ціни акцій існує ймовірність недобросовісної поведінки особи, яка володіє домінуючим контрольним пакетом акцій, відсутність можливості впливу міноритарним акціонером на визначення ціни акцій при їх відчуженні без його волевиявлення та відсутність спеціального контролю з боку суду або Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку за процедурою такого визначення до позбавлення міноритарного акціонера права власності на акції. Вказане свідчить про те, що у спірних правовідносинах попередні судові інстанції мали б надати оцінку тому, чи була ціна, визначена у безвідкличній вимозі, справедливою, та за наслідком цього встановити, чи було дотримано критерій пропорційності втручання у право власності, і залежно від вказаних обставин вирішити цей спір. Втім, вирішуючи спір у справі, ні суд першої, ні суд апеляційної інстанції не встановлювали зазначених вище обставини, а відтак не з`ясували наявності легітимної мети та справедливої ціни акцій, дотримання чи недотримання критерію пропорційності втручання у право власності у спірних правовідносинах, у зв`язку із чим передчасними є висновки судів про відсутність порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції під час проведення процедури обов`язкового продажу акцій.

Надаючи вказівки судам нижчих інстанцій, Велика Палата Верховного Суду вказала, що під час нового розгляду справи судам слід дослідити зібрані у справі докази та встановити фактичні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, щодо здійснення процедури примусового відчуження акцій з легітимною метою та дотримання чи недотримання критерію пропорційності при втручанні у майнові права позивачів, та відповідно, встановити, чи було порушено ст. 1 Першого протоколу до Конвенції під час проведення процедури обов`язкового продажу акцій.

На новому розгляді у суді першої інстанції позивачами 13.03.2024 подано заяву про збільшення позовних вимог та зміну предмету позову, яку прийнято судом до розгляду. Відповідно до заяви остаточними позовними вимогами є:

- визнати права ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на отримання з 13.02.2018 компенсації за примусово вилучені акції на підставі публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій в усіх власників акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" від 07.12.2017 у розмірі 4507,86 грн з розрахунку за одну акцію;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_1 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти та відсотки за користування чужими коштами у загальному розмірі 194175,41 грн;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_2 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти та відсотки за користування чужими коштами у загальному розмірі 194175,41 грн;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_3 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти та відсотки за користування чужими коштами у загальному розмірі 194175,41 грн;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_4 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти та відсотки за користування чужими коштами у загальному розмірі 724921,50 грн;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_5 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти та відсотки за користування чужими коштами у загальному розмірі 194175,41 грн.

На переконання позивачів, оскільки процедура сквіз-ауту проводилася в кінці 2017 року на підставі публічної безвідкличної вимоги №14 від 06.12.2017, то для визначення розміру компенсації потрібно брати показники фінансової звітності, які наближені до дати сквіз-ауту, а це 12 місяців 2017 року.

Посилаючись на дані річної фінансової звітності Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" за 2017 рік, позивачі вказують, що власний капітал (чисті активи) товариства складав 0,00 грн, що становить 2253,93 грн із розрахунку на 1 акцію 0,00 грн / 5967432 шт. акцій). Тобто балансова вартість 1 акції за 2017 рік складала 2253,93 грн.

Таким чином, за твердженням позивачів, оскільки відповідач порушив вимоги ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства", то відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 65-2 цього закону останній повинен сплатити справедливу вартість примусово вилучених акцій, яку потрібно розраховувати з урахуванням наближеної до дати процедури сквіз-ауту балансової вартості 1 акції за 2017 рік та у подвійному розміру, а саме 4507,86 грн. Тобто позивачами при розрахунку застосовано подвійну вартість від вартості чистих активів.

Заперечуючи проти розміру справедливої вартості примусово вилучених акцій, відповідач вказавна відсутність підстав для застосування до нього санкції, передбаченої ч. 7 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки він не порушив обов`язків, визначених ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства", а справедлива вартість акцій не може розраховуватися з вартості чистих активів.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 (повне рішення складене 20.09.2024) у справі №908/137/18 позов задоволено частково, а саме:

- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_1 суму справедливої компенсації у розмірі 31777,80 грн, інфляційні втрати у розмірі 23563,99 грн та 3% річних у розмірі 5797,84 грн;

- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_2 суму справедливої компенсації у розмірі 31777,80 грн, інфляційні втрати у розмірі 23563,99 грн та 3% рчних у розмірі 5797,84 грн;

- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_3 суму справедливої компенсації у розмірі 31777,80 грн, інфляційні втрати у розмірі 23563,99 грн та 3% річних у розмірі 5797,84 грн;

- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_4 суму справедливої компенсації у розмірі 118637,12 грн, інфляційні втрати у розмірі 87972,25 грн та 3% річних у розмірі 21645,26 грн;

- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" на користь ОСОБА_5 суму справедливої компенсації у розмірі 31777,80 грн, інфляційні втрати у розмірі 23563,99 грн та 3% річних у розмірі 5797,84 грн;

- в іншій частині у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивачі подали апеляційну скаргу, у якій просять скасувати в частині та/або змінити оскаржуване рішення і ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновки суду, викладені у рішенні, не відповідають встановленим обставинам справи, а також тим, що судом неправильно застосовано норми матеріального права та порушено приписи процесуального закону.

Доводи позивачів в цілому зводяться до того, що судом першої інстанції не враховані всі правові висновки Верховного Суду у справах за подібних правовідносин, що стало причиною неправильного визначення базової величини - справедливої ціни акцій емітента, яку потрібно розраховувати з урахуванням наближеної до дати процедури сквіз-ауту балансової вартості 1 акції за 2017 рік та у подвійному розмірі.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 11.10.2024 апеляційну скаргу у справі №908/137/18 передано на розгляд колегії суддів у складі: Шапран В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Андрієнко В.В., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.10.2024 відкладено вирішення питання про відкриття/відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення апеляційної скарги без руху у справі №908/137/18 до надходження її матеріалів до Північного апеляційного господарського суду.

28.10.2024 Господарський суд міста Києва скерував матеріали справи №908/137/18 до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2024 відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення ОСОБА_4 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, апеляційну скаргу у справі №908/137/18 залишено без руху на підставі ч. 2 ст. 260 ГПК України та надано строк на усунення недоліків.

До суду 08.11.2024 у встановлений процесуальний строк надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2024 поновлено позивачам строк на апеляційне оскарження рішення, зупинено його дію, відкрито апеляційне провадження у справі №908/137/18, призначено її до розгляду на 10.12.2024, а також встановлено іншим учасникам строк на подання відзивів.

До суду 29.11.2024 від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" просить відмовити у її задоволенні, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Ключові доводи відповідача зводяться до того, що ціна акцій в процедурі сквіз-ауту відповідно до ч. 5 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства" визначається станом на день, що передує дню набуття заявником вимоги домінуючого пакета акцій товариства, тобто в даному випадку станом на 07.09.2017. Проте, станом на 07.09.2017 не існувало і не могло існувати ані звітності за 9 міс (станом на 30.09.2017), ані тим більше звітності станом на 31.12.2017, на яку посилаються позивачі.

Інші учасники справи у встановлений процесуальний строк не скористалися правом на подання відзиву, що відповідно до ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2024 розгляд справи відкладено до 14.01.2025.

До суду 10.12.2024 від представника позивачів надійшло клопотання про участь у всіх судових засіданнях у режимі відеоконференції, яке ухвалою від 13.12.2024 задоволено.

У засідання суду 14.01.2025 з`явилися представники позивачів та відповідача і надали пояснення по суті апеляційної скарги. За результатами судового засідання оголошено перерву до 28.01.2025 з метою додаткового з`ясування обставин справи.

У судовому засіданні 28.01.2025 продовжено розгляд апеляційної скарги та оголошено перерву до 06.02.2025.

У судове засідання 06.02.2025 з`явилися представники позивачів та відповідача. Представники інших учасників справи не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

Судом продовжено розгляд апеляційної скарги зі стадії дослідження доказів та заслухано виступи представників у судових дебатах.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

Зі встановлених місцевим господарським судом обставин справи убачається, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 були власниками акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" у кількості по 30 шт., а Янчукова Любов Іванівна - у кількості 112 шт.

11.09.2017 Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" отримало від Компанії ORNEX LIMITED, яка є афілійованою особою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд", повідомлення вих. №10/2017 від 08.09.2017, у якому зазначено про те, що компанія разом ще з 9 юридичними особами (особами, що діють спільно) набула право власності на значний контрольний (75% та більше простих акцій) та домінуючий (95% та більше простих акцій) пакет акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго".

При цьому, до 08.09.2017 особам, що діють спільно, належав контрольний пакет простих акцій у сукупності 73,55%.

19.09.2017 наглядова рада Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" прийняла рішення, яким обрала та залучила суб`єкта оціночної діяльності Консалтингову фірму у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Експерт-Аналітик" для проведення незалежної оцінки ринкової вартості акцій товариства.

Суб`єктом оціночної діяльності надано звіти про незалежну оцінку вартості однієї акції Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", в яких зазначено, що ринкова вартість акцій товариства станом на 07.09.2017 для цілей ст. ст. 65-2 - 65-3 Закону України "Про акціонерні товариства" становить 250,01 грн за одну акцію, а для цілей ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства" - 251,14 грн за одну акцію товариства.

04.10.2017 наглядова рада Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" прийняла наступні рішення:

1) Відповідно до вимог абз. 2 п. 3 ч. 5 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства" затверджено ринкову вартість однієї простої акції товариства станом на 07.09.2017 у розмірі 250,01 грн. Доручено генеральному директору повідомити Компанії ORNEX LIMITED або її уповноваженим особам ринкову вартість акції (питання перше порядку денного).

2. Відповідно до вимог ч. ч. 3, 4 ст. 65-3 Закону України "Про акціонерні товариства" затверджено ціну обов`язкового придбання акцій Компанією ORNEX LIMITED та її афілійованими особами у акціонерів Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" - власників простих акцій товариства, щодо яких не встановлено обмеження (обтяження) у розмірі 488,14 грн за одну просту акцію товариства. Доручено генеральному директору повідомити Компанії ORNEX LIMITED або її уповноваженим особам ціну обов`язкового придбання акцій товариства у акціонерів товариства - власників простих акцій товариства, щодо яких не встановлено обмеження (обтяження) (питання друге порядку денного).

3. Відповідно до вимог абз. 3 ч. 2 ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства" затверджено для Компанії ORNEX LIMITED та її афілійованих осіб ціну придбання акцій у розмірі 488,14 грн за одну просту акцію товариства. Доручено генеральному директору повідомити Компанії ORNEX LIMITED або її уповноваженим особам ціну придбання акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" у акціонерів товариства - власників простих акцій товариства (питання третє порядку денного).

09.10.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" подало до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" публічну безвідкличну пропозицію для всіх акціонерів - власників акцій товариства про придбання належних їм акцій (оферти) за ціною 488,14 грн за одну просту акцію.

Наглядова рада розмістила зазначену оферту на веб-сайті товариства.

У п. 1 оферти визначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" є відповідальною особою.

07.12.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" подало до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" публічну безвідкличну вимогу про придбання акцій в усіх власників акцій товариства за ціною 488,14 грн за одну просту акцію.

Проте, позивачами не було прийнято пропозицію про придбання акцій (оферту) відповідно до ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства".

Згідно з ч. 1 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства" у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин, особа (особи, що діють спільно), яка внаслідок придбання акцій товариства з урахуванням кількості акцій, які належать їй та її афілійованим особам, стала (прямо або опосередковано) власником домінуючого контрольного пакета акцій, протягом наступного робочого дня з дня набуття нею права власності на такий пакет акцій зобов`язана подати до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку і до товариства повідомлення про набуття права власності на домінуючий контрольний пакет акцій (далі - повідомлення).

Враховуючи вимоги ст. ст. 65-1 - 65-3 Закону України "Про акціонерні товариства", наглядова рада Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" мала затвердити для відповідача та його афілійованих осіб ціну придбання акцій товариства та ринкову вартість однієї акції товариства (відповідно до вимог ст. ст. 65-1 - 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства"), а для міноритарних акціонерів товариства - ціну обов`язкового придбання акцій товариства (відповідно до вимог ст. 65-3 Закону України "Про акціонерні товариства").

Так, з рішення наглядової ради від 04.10.2017 вбачається, що на виконання вимог ст. ст. 65-1 - 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства", у зв`язку з тим, що відповідач та його афілійовані особи одночасно стали власниками значного контрольного та домінуючого контрольного пакету акцій, Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" затвердило для відповідача та його афілійованих осіб вартість акцій, ціну обов`язкового придбання акцій та ціну придбання акцій.

Направляючи дану справу на новий судовий розгляд, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.11.2020 вказала, що під час нового розгляду справи судам слід дослідити зібрані у справі докази та встановити фактичні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, щодо здійснення процедури примусового відчуження акцій з легітимною метою та дотримання чи недотримання критерію пропорційності при втручанні у майнові права позивачів, та відповідно, встановити, чи було порушено ст. 1 Першого протоколу до Конвенції під час проведення процедури обов`язкового продажу акцій. Велика Палата Верховного Суду також зауважила, що у разі оскарження міноритарними акціонерами процедури примусового відчуження належних їм акцій суд має встановити: 1) чи проводилась ця процедура відповідно до норм закону; 2) чи здійснювалась вона з легітимною метою, а саме чи відповідали мотиви мажоритарних акціонерів суспільним інтересам у запровадженні цієї процедури; 3) чи є запропонована міноритарним акціонерам вартість викупу акцій справедливою, та відповідно, чи дотриманий критерій пропорційності втручання у права позивачів.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом під час нового розгляду справи, факт порушення порядку та процедури продажу ціни акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" (процедура сквіз-аут) неодноразово встановлено судами під час розгляду спорів даної категорії.

Так, зокрема, Верховний Суд у постанові від 28.04.2021 у справі №910/12591/18 вказав, що наглядова рада, затвердивши ціну придбання акцій у розмірі 488,14 грн за одну просту акцію товариства, а відповідач, визначивши у публічній безвідкличній пропозиції (оферті) ціну придбання акцій у розмірі 488,14 грн (що є найвищою ціною, за якою особа придбавала акції товариства акції товариства протягом 12 місяців, що передують дню набуття значного контролюючого та домінуючого контрольного пакету акцій товариства), допустили порушення п. 2 ч. 2 ст. 8, п. 1 ч. 3 ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки проігнорувала середній біржовий курс, хоча закон у такому разі прямо передбачав необхідність його врахування при визначенні ціни придбання акцій.

Таким чином судовими рішеннями встановлено факт неправомірності визначення ціни при проведенні процедури сквіз-ауту акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго", що поклали в основу своїх вимог і позивачі.

На переконання позивачів, оскільки процедура сквіз-ауту проводилась в кінці 2017 року на підставі публічної безвідкличної вимоги №14 від 06.12.2017, то потрібно брати показники фінансової звітності, які наближені до дати сквіз-ауту, а це 12 місяців 2017 року.

Посилаючись на дані річної фінансової звітності Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" за 2017 рік, позивачі вказують, що власний капітал (чисті активи) товариства складав 0,00 грн, що становить 2253,93 грн із розрахунку на 1 акцію 0,00 грн / 5967432 шт. акцій). Тобто балансова вартість 1 акції за 2017 рік складала 2253,93 грн.

Таким чином, за твердженням позивачів, оскільки відповідач порушив вимоги ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства", то відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 65-2 цього закону останній повинен сплатити справедливу вартість примусово вилучених акцій, яку потрібно розраховувати з урахуванням наближеної до дати процедури сквіз-ауту балансової вартості 1 акції за 2017 рік та у подвійному розміру, а саме 4507,86 грн. Тобто позивачами при розрахунку застосовано подвійну вартість від вартості чистих активів.

Заперечуючи проти розміру справедливої вартості примусово вилучених акцій, відповідач вказав на відсутність підстав для застосування до нього санкції, передбаченої ч. 7 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки він не порушив обов`язків, визначених ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства", а справедлива вартість акцій не може розраховуватися з вартості чистих активів.

Суд першої інстанції, частково задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що найбільша зі встановлених ринкових цін на акції Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" є біржова ціна 773,70 грн, що визначена у постанові Верховного Суду від 28.04.2021 у справі №910/12591/18, а тому застосував вказану ринкову ціну для визначення справедливої компенсації. Натомість, суд зауважив на тому, що вимоги позивачів щодо визначення справедливої компенсації від вартості чистих активів підприємства та ще й не на день придбання акцій відповідачем, а на кінець 2017 року, не ґрунтуються на вимогах Закону України «Про акціонерні товариства», який прямо передбачає викуп акцій по ринковій ціні, визначеній суб`єктом оціночної діяльності. Як наслідок, з метою однакового захисту прав та законних інтересів всіх акціонерів Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" справедливу ринкову вартість акцій визначено судом від біржової вартості (773,70 грн) та у подвійному розмірі.

Поряд з цим, колегія суддів частково не погоджується з наведеними висновками місцевого господарського суду з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 8 Закону України "Про акціонерні товариства" визначено, що ринкова вартість майна у разі його оцінки відповідно до цього закону, інших актів законодавства або статуту акціонерного товариства визначається на засадах незалежної оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність. Рішення про залучення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання приймається наглядовою радою товариства (у процесі створення товариства - зборами засновників або засновником особисто у разі створення акціонерного товариства однією особою).

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України "Про акціонерні товариства" ринкова вартість емісійних цінних паперів визначається:

1) для емісійних цінних паперів, які не перебувають в обігу на фондових біржах, - як вартість цінних паперів, визначена відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність;

2) для емісійних цінних паперів, що перебувають в обігу на фондових біржах, - як середній біржовий курс таких цінних паперів на відповідній фондовій біржі, розрахований такою фондовою біржею за останні три місяці їх обігу, що передують дню, станом на який визначається ринкова вартість таких цінних паперів;

3) для емісійних цінних паперів, що перебувають в обігу на фондових біржах, у разі якщо неможливо визначити ринкову вартість цінних паперів за останні три місяці їх обігу, що передують дню, станом на який визначається ринкова вартість таких цінних паперів, - як вартість цінних паперів станом на таку дату, визначена відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність.

Вимоги цієї статті застосовуються у разі визначення ринкової вартості акцій для цілей ст. ст. 65 - 65-3 цього закону з урахуванням особливостей, встановлених цими статтями (ч. 3 ст. 8 "Про акціонерні товариства").

Ціна обов`язкового придбання акцій визначається відповідно до ч. ч. 5 - 7 ст. 65-2 цього закону.

Згідно з ч. 5 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства" ціною обов`язкового продажу акцій визначається найбільша з наступних:

1) найвища ціна акції, за якою заявник вимоги, його афілійовані особи або треті особи, що діють спільно з ним, придбавали акції цього товариства протягом 12 місяців, що передують даті набуття домінуючого контрольного пакета акцій включно з датою набуття;

2) найвища ціна, за якою заявник вимоги, його афілійовані особи або треті особи, що діють спільно з ним, опосередковано набули право власності на акції цього товариства шляхом придбання акцій (паїв, часток) іншої юридичної особи, якій прямо або опосередковано належать акції цього товариства, протягом 12 місяців, що передують даті набуття такою особою домінуючого контрольного пакета акцій товариства включно з датою набуття, за умови що вартість акцій товариства, які прямо або опосередковано належать такій юридичній особі, за даними її останньої річної фінансової звітності, становить не менше 90 відсотків загальної вартості активів такої юридичної особи;

3) ринкова вартість акцій товариства, визначена суб`єктом оціночної діяльності відповідно до ст. 8 цього закону станом на день, що передує дню набуття заявником вимоги домінуючого пакета акцій товариства.

Відповідно до ч. 7 ст. 65-2 Закону України «Про акціонерні товариства» якщо заявник вимоги, його афілійовані особи або треті особи, що діють спільно з ним, не виконали обов`язки, передбачені ст. 65-1 цього закону у разі придбання значного контрольного пакета акцій, ціною обов`язкового продажу акцій визначається найбільша з наступних:

1) подвійна ціна найвищої ціни, за якою заявник вимоги, його афілійовані особи або треті особи, що діють спільно з ним, придбавали акції товариства протягом періоду часу, що минув з дати набуття значного контрольного пакета акцій товариства, а також протягом 12 місяців, що передують цій даті;

2) подвійна ціна найвищої ціни, за якою заявник вимоги, його афілійовані особи або треті особи, що діють спільно з ним, набули опосередковане право власності на акції цього товариства протягом періоду часу, що минув з дати набуття значного контрольного пакета акцій товариства, а також протягом 12 місяців, що передують цій даті, за умови що вартість акцій товариства, які прямо або опосередковано належать такій юридичній особі, за даними її останньої річної фінансової звітності, становить не менше 90 відсотків загальної вартості активів такої юридичної особи;

3) подвійна ринкова вартість акцій товариства, визначена відповідно до ст. 8 цього закону станом на день, що передує дню набуття заявником вимоги значного контрольного пакета акцій.

Оскільки матеріалами справи та судовими рішеннями підтверджується невиконання дій, передбачених ст. 65-1 Закону України "Про акціонерні товариства", а також зважаючи, що у даному випадку подвійний розмір вартості акцій товариства має також компенсаційний характер з огляду на встановлені порушення прав позивачів та серйозність втручання у право позивачів на мирне володіння своїм майном, апеляційний суд погоджується з розрахунком позивачів та позицією місцевого господарського суду в частині застосування подвійної справедливої вартості акцій Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго".

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що з метою встановлення узгодженої дійсної (ринкової) вартості акцій в процедурі обов`язкового продажу акцій (сквіз-ауту) судом першої інстанції призначалася судова експертиза. Однак, матеріали справи повернулися до суду без виконання. Експертних висновків щодо справедливої ринкової вартості акцій матеріали справи не містять.

У справах №№910/2483/18, 910/12591/18, 905/1926/18 та 908/3492/19 Верховний Суд у своїх постановах неодноразово звертав увагу, що затвердження наглядовою радою оцінки акцій не може бути лише формальним процесом в процедурі сквіз-аут, бо фактично від визначення справедливої ціни акцій залежить правомірність процедури. При проведенні сквіз-ауту ціна має бути не лише ринковою, а й справедливою. Це означає, що така ціна може бути вище ринкової, адже у особи без волі та бажання вилучають майно, яким вона володіла на праві власності і не планувала його відчужувати.

Окрім цього, Верховний Суд у постанові від 15.06.2022 у справі №905/671/19 відхилив аргументи відповідача про те, що саме справжня ринкова (біржова) вартість є справедливою (та вартість, за яку міноритарний акціонер міг реально продати на ринку свої акції). Верховний Суд звернув увагу на те, що Директива ЄС про поглинання, яка визначала як справедливу саме ціну, яка склалася на фондовому ринку, була розрахована на застосування до публічних компаній (товариств), акції яких знаходяться в обігу на організованих ринках. У країнах ЄС визначення ринкової ціни відбувається за умови розвиненого фондового ринку та наявності у таких товариствах значної кількості незалежних директорів у складі наглядової ради (що є вимогою всіх організованих ринків), що виступає запорукою забезпечення справедливої ціни. В Україні фактично відсутній класичний фондовий ринок, на якому активно торгуються акції публічних компаній з розпорошеним корпоративним контролем. Так, навіть у звіті про оцінку, на який неодноразово покликався відповідач, вказано, що ринок акцій в Україні існує скоріше формально - враховуючи низьку ліквідність, капіталізацію і зацікавленість з боку населення; цивілізованого ринку акцій в Україні дотепер немає; український фондовий ринок катастрофічно недооцінений. Таким чином, навіть незалежний оцінювач, обраний самим відповідачем, у звіті про оцінку стверджує про відсутність в Україні ефективно функціонуючого фондового ринку, через що біржова ціна, про необхідність застосування якої стверджує відповідач, не є належним індикатором ринкової вартості акцій. Більше того, акції міноритарних акціонерів часто не мають високої ціни саме на українському фондовому ринку через те, що міноритарні акціонери фактично відсторонені від ухвалення будь-яких управлінських рішень (не мають контролю), роками не отримують дивідендів, але змушені нести витрати, пов`язані із депозитарним обліком своїх акцій.

Отже, згідно позиції суду касаційної інстанції вартість акцій міноритарних акціонерів на фондовому ринку може наближатися до нуля (бути мінімальною). Такі акції не купують портфельні інвестори, але вони є надзвичайно цікавими як предмет купівлі для контролюючого акціонера для зниження витрат товариства, зменшення ризиків, а також отримання повного контролю над товариством. Саме через те, що ціна акцій міноритарних акціонерів на фондовому ринку є зазвичай дуже низькою, особливого значення для визначення справедливої вартості набуває проведення оцінки вартості акцій незалежним оцінювачем відповідно до вимог ст. ст. 8, 65-2 Закону «Про акціонерні товариства» або шляхом проведення судової експертизи (якщо така вартість визначається судом).

Окрім того, проаналізувавши спеціальний закон в питаннях визначення ціни при примусовому викупі акцій, Верховний Суд у постанові від 15.06.2022 у справі №905/671/19 зробив висновок, що при сквіз-ауті ціною викупу має бути не середня ринкова (біржова) ціна, а найбільша з існуючих на ринку та визначених експертом за допомогою різних методів, і саме така ціна має вважатися справедливою.

Позивачі при проведенні власного розрахунку взяли за основу, на їхнє переконання, найбільший показник, а саме балансову вартість акцій в періоді, наближеному до дати проведення процедури сквіз-ауту - 06.12.2017, що становить 2253,90 грн (вартість чистих активів на 1 акцію станом на 31.12.2017).

Згідно зі звітом суб`єкта оціночної діяльності КФ ТОВ «Експерт-Аналітик», на підставі якого визначалася ціна в процедурі сквіз-ауту, вже були використані дохідний та порівняльний підходи. Позивачі надали розрахунок вартості акцій за майновим (витратним) підходом, який формально відповідає методу накопичення активів витратного (майнового) підходу, передбаченого п. 10 Національного стандарту з оцінки №3.

Згідно Національного стандарту «Оцінка цілісних майнових комплексів» №3, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1655 від 29.11.2006, основним методом майнового підходу до оцінки цілісного майнового комплексу є метод накопичення активів. Метод накопичення активів полягає у визначенні чистої вартості активів цілісного майнового комплексу. Чиста вартість активів цілісного майнового комплексу визначається як різниця між вартістю активів та вартістю його зобов`язань, визначених на дату оцінки.

Таким чином, розрахунок чистої вартості активів цілісного майнового комплексу є основним методом майнового підходу до оцінки цілісного майнового комплексу та може бути використовано для визначення вартості частини майна товариства, що підлягає виплаті міноритарному акціонерові при сквіз-ауті.

При цьому, Верховний Суд у вже згаданій постанові у справі №905/671/19, також визначив справедливу ціну акцій у процедурі сквіз-ауту щодо Приватного акціонерного товариства «Авдіївський коксохімічний завод» на рівні балансової вартості акцій.

Тобто чисті активи - це є той мінімальний стандарт, який мали отримати міноритарні акціонери (позивачі) у даній цій справі у процедурі обов`язкового продажу акцій, а якщо б міноритарні акціонери вважали, що справедлива ціна є вищою за балансову вартість, то вони мали довести інший показник на підставі інших доказів, в тому числі і експертних досліджень.

На сторінці smida.gov.ua Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго" опублікувало самостійно розраховані на підставі своєї фінансової звітності показники чистих активів за 2016 та 2017 роки, зазначивши наступне: «Розрахунок вартостi чистих активiв акцiонерних товариств здiйснюється згiдно з п. 4 Методичних рекомендацiй Нацiональної комiсiї з цiнних паперiв та фондового ринку щодо визначення вартостi чистих активiв акцiонерних товариств: з вартостi активiв публiчного акцiонерного товариства була вирахувана вартiсть його зобов`язань».

Водночас, колегія суддів погоджується з запереченнями відповідача, викладеними у відзиві на апеляційну скаргу, з приводу того, що ціна акцій в процедурі сквіз-ауту відповідно до ч. 5 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства" визначається станом на день, що передує дню набуття заявником вимоги домінуючого пакета акцій товариства, тобто в даному випадку станом на 07.09.2017.

Станом на 07.09.2017 не існувало і не могло існувати ані звітності за 9 міс (станом на 30.09.2017), ані тим більше звітності станом на 31.12.2017, на яку посилаються позивачі. Більше того, річна звітність станом на 31.12.2017 взагалі була сформована лише в лютому 2018 року, тобто вже після повного завершення сквіз-ауту.

Частини 10 та 14 ст. 65-2 Закону України "Про акціонерні товариства" вказують на те, що законодавець передбачив строк у 90 календарних днів з для отримання Центральним депозитарієм публічної безвідкличної вимоги для здійснення власником домінуючого контрольного пакету акцій оплати вартості акцій, що сформована на відповідну дату (в даному випадку станом на 07.09.2017).

Закон жодним чином не передбачає перерахунку вартості акцій або здійснення повторної оцінки вартості акцій станом на останню дату року або станом на дату закінчення сквіз-ауту (списання акцій).

Як наслідок, апеляційний суд звертає увагу на те, що вартість акцій на підставі балансової вартості чистих активів може визначатися лише на підставі наявної станом на 07.09.2017 фінансової звітності Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" за 6 місяців 2017 року.

Вартість акцій за таким підрахунком становить 1685,753 грн за 1 акцію (10059618 тис. грн чистих активів / 5967432 шт. акцій).

З урахуванням встановлених вище обставин, справедлива ринкова вартість акцій визначається судом на підставі балансової вартості чистих активів на підставі наявної станом на 07.09.2017 фінансової звітності Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" за 6 місяців 2017 року та у подвійному розмірі, що становить 3371,51 грн (1685,753 грн*2).

Отже, компенсаційні суми, що підлягають відшкодуванню на користь позивачів за вирахуванням одержаної компенсації у розмірі 488,14 грн за одну акцію з урахуванням інфляційних втрат та 3% річних у відповідності до ст. 625 ЦК України є наступними:

- відносно ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 сума компенсації за 30 шт. акцій становить 86501,10 грн та розраховується наступним чином: (3371,51 грн-488,14 грн)*30; інфляційні втрати за період з 13.02.2018 по 13.03.2024 становлять 64142,62 грн; 3% річних за період з 13.02.2018 по 13.03.2024 становлять 15782,07 грн;

- відносно ОСОБА_4 сума компенсації за 112 шт. акцій становить 322937,44 грн та розраховується наступним чином: (3371,51 грн-488,14 грн)*112; інфляційні втрати за період з 13.02.2018 по 13.03.2024 становлять 239465,80 грн; 3% річних за період з 13.02.2018 по 13.03.2024 становлять 58919,73 грн.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно зі ст. ст. 76 та 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Як передбачено ч. 1 ст. 277 ГПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи усе вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку стосовно того, що оскільки судом апеляційної інстанції встановлено факт неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, при визначенні розміру компенсації за примусово вилучені акції, рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №908/137/18 підлягає частковому скасуванню з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позову.

За вказаних обставин апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 129 ГПК України та, беручи до уваги фактичні обставини виникнення судового спору, витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги покладаються на сторони пропорційно до задоволених позовних вимог.

При цьому, оскільки ОСОБА_2 звільнений від сплати судового збору, витрати зі сплати судового збору в частині вимог вказаного позивача підлягають стягненню з відповідача в дохід Державного бюджету України.

Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 задовольнити частково.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 у справі №908/137/18 скасувати частково та ухвалити нове рішення.

3. Викласти резолютивну частину рішення у наступній редакції:

"1. Визнати права ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на отримання з 13.02.2018 компенсації за примусово вилучені акції на підставі публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій в усіх власників акцій Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" від 07.12.2017 у розмірі 3371,51 грн із розрахунку за одну акцію.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) суму справедливої компенсації у розмірі 86501 (вісімдесят шість тисяч п`ятсот одна),10 грн, інфляційні втрати у розмірі 64142 (шістдесят чотири тисячі сто сорок дві),62 грн, 3% річних у розмірі 15782 (п`ятнадцять тисяч сімсот вісімдесят дві),07 грн та витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 4258 (чотири тисячі двісті п`ятдесят вісім),36 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) суму справедливої компенсації у розмірі 86501 (вісімдесят шість тисяч п`ятсот одна),10 грн, інфляційні втрати у розмірі 64142 (шістдесят чотири тисячі сто сорок дві),62 грн та 3% річних у розмірі 15782 (п`ятнадцять тисяч сімсот вісімдесят дві),07 грн.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) суму справедливої компенсації у розмірі 86501 (вісімдесят шість тисяч п`ятсот одна),10 грн, інфляційні втрати у розмірі 64142 (шістдесят чотири тисячі сто сорок дві),62 грн, 3% річних у розмірі 15782 (п`ятнадцять тисяч сімсот вісімдесят дві),07 грн та витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 4258 (чотири тисячі двісті п`ятдесят вісім),36 грн.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ) суму справедливої компенсації у розмірі 322937 (триста двадцять дві тисячі дев`ятсот тридцять сім),44 грн, інфляційні втрати у розмірі 239465 (двісті тридцять дев`ять тисяч чотириста шістдесят п`ять),80 грн, 3% річних у розмірі 58919 (п`ятдесят вісім тисяч дев`ятсот дев`ятнадцять),73 грн та витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 11081 (одинадцять тисяч вісімдесят одна),73 грн.

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_5 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 ) суму справедливої компенсації у розмірі 86501 (вісімдесят шість тисяч п`ятсот одна),10 грн, інфляційні втрати у розмірі 64142 (шістдесят чотири тисячі сто сорок дві),62 грн, 3% річних у розмірі 15782 (п`ятнадцять тисяч сімсот вісімдесят дві),07 грн та витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 4258 (чотири тисячі двісті п`ятдесят вісім),36 грн.

7. В іншій частині у задоволенні позову відмовити.

8. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) в дохід Державного бюджету України витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 4258 (чотири тисячі двісті п`ятдесят вісім),36 грн."

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 4009 (чотири тисячі дев`ять),52 грн витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) 4009 (чотири тисячі дев`ять),52 грн витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ) 9189 (дев`ять тисяч сто вісімдесят дев`ять),52 грн витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

7. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) на користь ОСОБА_5 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 ) 4009 (чотири тисячі дев`ять),52 грн витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

8. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Пауер трейд" (04119, місто Київ, вул. Хохлових Сім`ї, будинок 8, літера 20Д, ідентифікаційний код 36380332) в дохід Державного бюджету України витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 4009 (чотири тисячі дев`ять),52 грн.

9. Доручити Господарському суду міста Києва видати накази.

10. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у строк двадцять днів з дня складення її повного тексту.

Повна постанова складена 12.02.2025.

Головуючий суддя В.В. Шапран

Судді С.І. Буравльов

В.В. Андрієнко