ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

31.01.2025 р. Справа № 914/81/25

Суддя Господарського суду Львівської області Гоменюк З.П., розглянувши матеріали

за позовом Державної екологічної інспекції у Львівській області, м. Львів

до відповідача Комунального підприємства «Радехівське міське водоканалізаційне господарство», м. Радехів, Львівська область

про стягнення 161628,74 грн збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природнього середовища.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Державної екологічної інспекції у Львівській області до відповідача Комунального підприємства «Радехівське міське водоканалізаційне господарство» про стягнення 161628,74 грн збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природнього середовища.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2025, справу №914/81/25 передано на розгляд судді Гоменюк З.П..

Ухвалою від 14.01.2025 позовну заяву залишено без руху, позивачеві встановлено десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали.

У межах наданого судом строку від позивача через систему «Електронний суд» (документ сформовано 24.01.2025) надійшло клопотання (вх.№2080/25 від 27.01.2025), в якому зазначено запитувані відомості та до якого долучено необхідні докази.

Згідно з ч. 1 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за позовом Державної екологічної інспекції у Львівській області до відповідача Комунального підприємства «Радехівське міське водоканалізаційне господарство», судом враховано, що згідно ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Таким чином нормою процесуального права закріплене право позивача об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який є одночасно способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин.

З урахуванням конкретних обставин суд має право застосувати положення частини шостої статті 173 Господарського процесуального кодексу України як у разі дотримання правил об`єднання позовних вимог, так і в разі їх порушення. Проте в будь-якому випадку, коли заявлені в одному позові вимоги є однорідними або співвідносяться як основна та похідна та не підпадають під заборони, визначені у частинах четвертій, п`ятій статті 173 Господарського процесуального кодексу України, в суду відсутні підстави для повернення позовної заяви незалежно від того, чи заявлено позивачем клопотання про об`єднання позовних вимог. У цьому разі суд має керуватися змістом самої позовної заяви, обставинами та доказами, якими обґрунтовується позов (схожі за змістом правові висновки викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №902/434/19, від 02.12.2020 у справі №908/420/20, від 24.12.2021 у справі №911/2291/21, від 12.08.2022 у справі №911/2401/21, від 19.12.2022 у справі №921/318/22).

З огляду на те, що у даному випадку вимоги є однорідними, адже заявлені позовні вимоги обґрунтовуються охоплюють два різних періоди (за період з 05.10.2019 по 05.08.2020 - 52661,79 грн та за період з 19.10.2021 по 29.10.2021 рік - 108966,95 грн), виникають з аналогічних підстав, є пов`язані між собою однотипністю вимог щодо захисту природоохоронного законодавства, суд дійшов висновку про доцільність розгляду заявленої спірної суми (161628,74 грн) у межах одного провадження.

Як передбачено ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною першою статті 247 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. (ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи ціну позову, яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, характер спірних правовідносин, незначну складність справи та, ймовірно, невеликий обсяг доказів, які підлягатимуть дослідженню, зважаючи також і на ту обставину, що зазначена справа належить до малозначних в розумінні Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно зі ст. 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

Судом встановлено, що позовна заява подана з додержанням вимог статей 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України і підсудна Господарському суду Львівської області. Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі судом не виявлено.

З огляду на те, що суд не вбачає необхідності з власної ініціативи призначати справу до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, враховуючи клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, такий розгляд справи слід здійснювати без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Керуючись ст. ст. 4, 6, 12, 20, 42, 162, 164, 172, 173, 176, 234, 235, 247, 249, 250, 251, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти справу до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

2. Здійснювати розгляд справи без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

3. Зобов`язати учасників справи:

у випадку повної або часткової сплати відповідачем заявленої до стягнення заборгованості подати належні докази (платіжні доручення або виписки банку).

4. Встановити відповідачу для подання відзиву на позов, заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження (у випадку наявності таких заперечень), клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін (в разі незгоди із здійсненням розгляду справи без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання) строк у 15 календарних днів з дня отримання цієї ухвали. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. Роз`яснити, що в разі ненадання відповідачем у встановлений судом строк без поважних причин відзиву, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

5. Встановити позивачу для подання відповіді на відзив, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін (в разі незгоди із здійсненням розгляду справи без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання) строк у 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

6. Встановити відповідачу для подання заперечення строк у 5 календарних днів з дня отримання відповіді на відзив. Копія заперечення та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) заперечення до суду.

7. Зобов`язати учасників справи:

зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (створити поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: https://e-court.mail.gov.ua, та подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді у конкретній справі, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України. Детальнішу інформацію про переваги «Електронного суду», а також інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці Господарського суду Львівської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою: https://lv.arbitr.gov.ua/sud5015/.

8. Запропонувати учасникам справи:

надавати суду всі необхідні документи в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або іншими дистанційними засобами зв`язку.

Роз`яснити учасникам процесу, що згідно ст. 80 ГПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку явки в судове засідання представника, останньому при собі слід мати документ, що підтверджує повноваження представника у відповідності до статті 60 Господарського процесуального кодексу України (якщо в матеріалах справи такий документ відсутній), а також документ, що посвідчує особу представника.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Гоменюк З.П.