УХВАЛА

м. Київ

31.01.2025Справа № 910/14255/24

Господарський суд міста Києва у складі: головуючого судді Князькова В.В. розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Західноукраїнська м`ясопереробна компанія», Рівненська область, село Городок

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна», м. Київ

про стягнення 412 629,85 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Західноукраїнська м`ясопереробна компанія» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Євроінс Україна» про стягнення страхового відшкодування в сумі 412 629,85 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неналежне виконання відповідачем своїх обов`язків за договором №-1000303 від 02.01.2024 за наслідками настання страхового випадку, а саме пошкодження автомобіля Toyota Land Cruiser 200 державний номер НОМЕР_1 внаслідок удару твердим предметом у передню частину під час руху.

Ухвалою від 25.11.2024 відкрито провадження у справі; визнано справу малозначною; постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін; задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

10.12.2024 до суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. У клопотанні зазначено, що Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Євроінс Україна» повністю заперечує проти заявлених позовних вимог, не визнає їх, вважає їх безпідставними та необґрунтованими, а доводи та аргументи позивача такими, що приховують його дійсні наміри, перекручують зміст подій та обставин настання спірного страхового випадку. Дослідження змісту відзиву та доказів, що додані до нього на підтвердження власних заперечень (викладені на понад 100 сторінках), потребуватиме від суду значної кількості часу та уваги. Безпосередня участь представника відповідача у судових засіданнях у справі сприятиме дотриманню розумних строків судового провадження, дослідженню наявних доказів, повноті та справедливості судового розгляду.

Ухвалою від 06.01.2025 судом постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін. Призначено підготовче засідання на 22.01.2025.

У судовому засіданні 22.01.2025 судом було запропоновано сторонам надати письмові пояснення з приводу доцільності призначення по справи судової експертизи з метою встановлення переліку пошкоджень транспортного засобу Toyota Land Cruiser 200 державний номер НОМЕР_1 внаслідок удару твердим предметом у передню частину під час руху 04.02.2024 та вартості відновлення означених ушкоджень.

22.01.2025 відкладено розгляд справи на 05.02.2025.

На виконання вимог суду відповідачем 28.01.2025 подано письмові пояснення, в яких вказано, що Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Євроінс Україна» вважає, що виконання судовим експертом дослідження повинно виконуватися виходячи із даних, наданих відповідачем, зокрема через те, що усі акти огляду транспортного засобу Toyota Land Cruiser 200, реєстраційний номер НОМЕР_1 , були підписані представником позивача - ОСОБА_1 , а отже страхувальником була засвідчена його присутність під час огляду та згода щодо переліку та обсягу виявлених механічних ушкоджень транспортного засобу. Виконання експертизи потребуватиме спеціальних знань у галузі трасології, оскільки зі слів позивача механічні пошкодження, зафіксовані у акті огляду транспортного засобу від 08.02.2024 року, були отримані транспортним засобом Toyota Land Cruiser 200, реєстраційний номер НОМЕР_1 , внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 04.02.2024, від удару твердим предметом. Отже, на думку відповідача, необхідним є призначення у справі саме комплексної судової транспортно-трасологічної та транспортно-товарознавчої експертизи, на вирішення якої слід поставити наступні питання:

1. Який механізм утворення пошкоджень, зафіксованих у акті огляду транспортного засобу від 08.02.2024 року?

2. Чи могли утворитися пошкодження, зафіксовані у акті огляду транспортного засобу від 08.02.2024 року, внаслідок взаємодії із твердим предметом?

3. Чи відповідають виконані ремонтно-відновлювальні роботи, сліди яких були виявлені під час огляду транспортного засобу від 08.02.2024 року, нормативним вимогам?

4. Яка вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ ТОВ «ЗМПК», Toyota Land Cruiser 200, реєстраційний номер НОМЕР_1 , унаслідок ДТП на дату оцінки 04.02.2024 року?

Позивачем у письмових поясненнях від 30.01.2025 вказано, що у зв`язку із невиплатою страхового відшкодування в розмірі 244 432, 53 грн в повному обсязі з метою підтвердження та встановлення вартості відновлювального ремонту автомобіля TOYOTA LAND CRUISER 200, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого в ДТП 04 лютого 2024 р. Позивач за власний кошт звернувся до атестованого судового експерта Картавова Юрія Олександровича відповідні докази наявні у матеріалах справи. Відповідно до Висновку експерта № 506.24СЕ судової транспортно-товарознавчої експертизи автомобіля Toyota Land Cruiser 200, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , складений 07 вересня 2024 вартість відновлювального ремонту автомобіля TOYOTA LAND CRUISER 200, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого в ДТП 04.02.2024 року, станом на 02.08.2024 року складає: 416 850,70 грн. На думку позивача, наведений висновок підтверджує вартість відновлювального ремонту автомобіля TOYOTA LAND CRUISER 200, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого в ДТП 04.02.2024 року, станом на 02.08.2024 року. Зі змісту висновку вбачається, що його підготовлено для подачі до суду. Експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, ст. 384 Кримінального кодексу України. Більше того, у висновку міститься перелік пошкоджень досліджуваного транспортного засобу.

Наразі, суд зазначає, що частиною 1 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (ч.3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно ч.1 ст.3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно приписів ст.9 Конституції України, статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України» і статті 4 Господарського процесуального кодексу України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» Україна повністю визнає на своїй території дію приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Суду в усіх питаннях, що стосуються її тлумачення і застосування.

Водночас статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6 § 1, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Ческьої Республіки).

Суд завжди займав визначне місце, забезпечуючи право на справедливий суд (Рішення Європейського суду з прав людини у справах Ейрі проти Ірландії та Станєв проти Болгарії. Ця гарантія є «одним з основних принципів будь- якого демократичного суспільства, відповідно до Конвенції» (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Претто та інші проти Італії).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Клінік дез Акація та інші проти Франції вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У ст.14 Міжнародного пакту про політичні та громадянські права, який ратифіковано Указом №2148-08 від 19.10.1973р. Президії Верховної Ради Української РСР, кожен має право при визначенні його прав і обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

У рішенні 15-рп/2004 від 02.11.2004р. Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м`якого покарання) визначено, що справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом і засобах, що обираються для їх досягнення.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Отже, з метою дотримання принципів рівності та змагальності учасників судового процесу, з огляду на необхідність ухвалення вірного та справедливого рішення у справі, суд дійшов висновку щодо доцільності вирішення спору у порядку загального позовного провадження.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається (ч.6 ст.250 Господарського процесуального кодексу України).

За таких обставин, виходячи з вищевикладеного, керуючись приписами ст.ст.2, 3, 234, 235, 250 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

1. Здійснювати розгляд справи №910/14255/24 за правилами загального позовного провадження.

2. Призначити підготовче засідання у справі на 05.02.25 о 12:10 год. Викликати для участі у засіданні представників учасників справи.

Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м.Київ, вул.Б.Хмельницького, 44-В, зал судових засідань №41 (корпус «В»).

3. Усі заяви, клопотання, заперечення проти заяв і клопотань подати до суду у строк до 05.02.2025 з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених ст.170 Господарського процесуального кодексу України.

4. Повідомити учасників справи, що інформація по справі, що розглядається, доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://court.gov.ua/fair/.

5. Повідомити учасників процесу, що відповідно до ч.4 ст.74 Господарського процесуального кодексу України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

6. Рекомендувати учасникам судового процесу взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою сервісу "Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом". Для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання подати до суду заяву (засобами поштового зв`язку, на електронну пошту суду (підписану, за наявності, електронним підписом) або до скриньки для кореспонденції, встановленої у приміщенні канцелярії суду) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою сервісу "Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом" із зазначенням його облікового запису (логіну) у програмі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Князьков