РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

27.01.2025Справа № 910/10627/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Капцової Т.П., за участю секретаря судового засідання Баринової О.І., розглянувши за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Департаменту економіки та інвестицій Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул.Хрещатик, буд.36, м.Київ, 01044; ідентифікаційний код 04633423)

до Приватного акціонерного товариства «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» (вул.Маланюка Євгена, буд.101, м.Київ, 02002; ідентифікаційний код 04012299)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія Елонг» (вул.Єлизавети Чавдар, буд.3, м.Київ, 02140; ідентифікаційний код 32588735)

про стягнення 113 340 670,70 грн

За участі представників:

позивача: Павлов Р.В.

відповідача: Ракітін С.П.

від третьої особи: Хажанець В.М.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Департамент економіки та інвестицій Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» про стягнення 113 340 670,70 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставним збереженням відповідачем грошових коштів пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 позовну заяву було залишено без руху, встановлено позивачу строк і спосіб усунення недоліків.

06.09.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

09.09.2024 від відповідача надійшло клопотання про повернення позову особі, яка його подала.

10.09.2024 від позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 17.10.2024.

25.09.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що несплачені відповідачем кошти пайової участі не є безпідставно збереженими і для їх стягнення не підлягають застосуванню положення статті 1212 Цивільного кодексу України, оскільки правовідносини сторін врегульовані договором № 174 пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 01.04.2008, додатковою угодою № 1 від 19.08.2008 до якого встановлено відсутність обов`язку зі сплати пайової участі у зв`язку із спорудженням об`єктів соціальної сфери. За відсутності у цьому договорі конкретних строків будівництва та введення в експлуатацію соціальних об`єктів, відповідач доводить, що строк сплати коштів пайової участі не настав. Більше того, відповідач вказує, що відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» відповідач, як замовник, що здійснює спорудження об`єктів соціальної інфраструктури за власний рахунок в складі своїх об`єктів будівництва на земельних ділянках населених пунктів, виконує свій обов`язок щодо прийняття участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та не зобов`язаний додатково сплачувати пайові внески. Також відповідач виклав зауваження щодо розрахунку пайового внеску, що наведений у позовній заяві.

02.10.2024 від відповідача надійшло клопотання про залучення Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Елонг» до участі в справі як третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача.

16.10.2024 від позивача надійшли заперечення проти клопотання про залучення третьої особи.

У підготовче засідання 17.10.2024 з`явились представники сторін.

У підготовчому засіданні 17.10.2024 судом було з`ясовано думку сторін щодо необхідності залучення Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Елонг» до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Представник відповідача підтримав подане ним клопотання.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.10.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія Елонг» залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, зобов`язано позивача та відповідача у п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали направити третій особі відповідно копію позовної заяви та копію відзиву на позовну заяву з доданими до них документами, встановлено третій особі строк для подання пояснень щодо позову та/або відзиву та відкладено підготовче засідання на 04.11.2024.

21.10.2024 від відповідача надійшли докази направлення відзиву третій особі.

24.10.2024 від позивача надійшло клопотання про зменшення витрат відповідача на оплату правничої допомоги.

01.11.2024 від третьої особи надійшли пояснення, відповідно до яких третя особа заперечує проти задоволення позову з підстав, аналогічних тим, що були викладені відповідачем у відзиві. Додатково третя особа зазначила про виконання на об`єкті будівництва підготовчих робіт щодо будівництва одного з об`єктів соціальної сфери.

У підготовче засідання 04.11.2024 з`явились представники учасників справи.

У підготовчому засіданні 04.11.2024 судом було оголошено перерву до 18.11.2024.

11.11.2024 від позивача надійшла відповідь на відзив та на пояснення третьої особи, у якій позивач зазначив, що за умовами додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до договору № 174 пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 01.04.2008 пайова участь зменшується на суму кошторисної вартості об`єктів соціальної сфери, але такі об`єкти відповідач не збудував, чим порушив свої зобов`язання, тому має сплатити кошти пайової участі у розмірі відповідно до положень нормативно-правових актів, які були чинними на момент виникнення у відповідача такого обов`язку, тобто з моменту прийняття об`єктів містобудування в експлуатацію. Щодо наданих третьою особою доказів виконання на об`єкті будівництва підготовчих робіт щодо будівництва одного з об`єктів соціальної сфери позивач відзначив, що з їх змісту вбачається те, що будівництво соціальних об`єктів здійснюється не одночасно з житловими будинками, адже підготовчі роботи заплановано провести до 31.12.2026, а дата введення такого об`єкта в експлуатацію відсутня.

13.11.2024 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначено, що в рамках затвердженого проекту будівництва та отриманих дозвільних документів відповідачем та третьою особою вчиняються дії, спрямовані на спорудження об`єктів соціальної сфери разом з житловими будинками в порядку черговості, визначеної замовником будівництва. Також відповідач зазначив, що позивач не надав пояснень щодо здійсненого ним розрахунку пайового внеску, та зауважив, що розрахунок пайової участі позивачем складено відповідно до підпункту 6.4.2 пункту 6.4 розділу VI Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 (у редакції рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033), однак постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2024 у справі № 320/44099/23 визнано протиправним та нечинним рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033, у зв`язку з чим, за доводами відповідача, у позивача відсутні правові підстави посилатися та застосовувати до спірних правовідносин положення цього Порядку.

13.11.2024 від третьої особи надійшла заява про залишення позову без розгляду на підставі пунктів 1, 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з визнанням постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2024 у справі № 320/44099/23 рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033 протиправним та нечинним.

У підготовче засідання 18.11.2024 з`явились представники учасників справи.

У підготовчому засіданні 18.11.2024 судом було відмовлено в задоволенні заяви третьої особи про залишення позову без розгляду оскільки в силу Положення про Департамент економіки та інвестицій Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 02.03.2023 № 6025/6066, позивача наділено повноваженнями готувати договори про пайову участь фізичних та юридичних осіб у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста, а також здійснювати представництво Київської міської ради в суді, й договір № 174 пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 01.04.2008 було укладено саме позивачем. Також судом було долучено до матеріалів справи заперечення на відповідь на відзив без доданих до них доказів, а також продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 09.12.2024.

28.11.2024 від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи із клопотанням про поновлення строку для їх подання, яке мотивоване тим, що з урахуванням доводів позивача, викладених у відповіді на відзив змінився обсяг доказування.

06.12.2024 від відповідача надійшли додаткові пояснення, у яких він наголосив на тому, що спірні правовідносини сторін не регулюються положеннями статті 1212 Цивільного кодексу України з огляду на укладення сторонами договору про пайову участь. Крім того відповідач зазначив, що характеристики об`єкта будівництва не змінились на стільки, що вимагають перерахунку і сплати додаткової суми пайового внеску.

У підготовче засідання 09.12.2024 з`явились представники сторін, представник третьої особи не з`явився.

У підготовчому засіданні 09.12.2024 судом було поновлено відповідачу строк для подання доказів, долучено до матеріалів справи додаткові докази та пояснення відповідача, а також закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.01.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.12.2024 тертю особу було повідомлено про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 16.01.2025.

У судове засідання 16.01.2025 з`явились представники учасників справи. Суд заслухав вступне слово кожного з учасників справи. У судовому засіданні 16.01.2025 судом оголошено перерву до 27.01.2025.

У судове засідання 27.01.2025 з`явились представники учасників справи. У судовому засіданні судом досліджено докази по справі.

Представник позивача надав суду усні пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представники відповідача та третьої особи, також, надали суду усні пояснення по суті спору, проти позову заперечували.

У судовому засіданні 27.01.2025 судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників учасників справи, суд

ВСТАНОВИВ:

15.07.2004 Київською міською радою прийнято рішення № 419-5/1829, яким, зокрема, вирішено затвердити проект відведення земельної ділянки ВАТ «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами на вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва; змінити цільове призначення частини земельної ділянки площею 19,08 га та перевести її із категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення до земель житлової та громадської забудови; передати ВАТ «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» за умови виконання п. 22.1 цього рішення, у довгострокову оренду на 15 років земельну ділянку загальною площею 21,52 га для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами на вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва, в тому числі за рахунок земель запасу житлової та громадської забудови площею 2,44 га (в тому числі прибережна захисна смуга площею 0,61 га) та площею 19,08 га (в тому числі прибережна захисна смуга площею 0,10 га) за рахунок земель, право користування якими оформлено відповідно до п. 4 рішення Київської міської ради від 19.11.98 № 47/148 «Про оформлення права користування земельними ділянками» та посвідчено договором на право тимчасового довгострокового користування землею від 22.05.2001 № 66-5-00054.

14.03.2006 між ВАТ «Дарницький комбінат будівельних матеріалів та конструкцій» (орендар) та Київською міською радою (орендодавець) було укладено договір оренди земельних ділянок, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рильською Л.С., зареєстрований в реєстрі за № 499 та Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської державної адміністрації, про що зроблено запис від 21.03.2006 за № 66-6-00328 у книзі державної реєстрації договорів.

Згідно з п. 2.1 цього договору об`єктом оренди є земельні ділянки, кадастрові номери :66:105:0002, :66:108:0002, розташовані за адресою: вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва, загальною площею 21,5177 га, з цільовим призначенням - для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами.

01.04.2008 між Головним управлінням економіки та інвестицій (з 27.12.2012 перейменовано в Департамент економіки та інвестицій) виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Відкритим акціонерним товариством «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» (забудовник) було укладено договір № 174 пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва (далі - Договір), предметом якого є сплата забудовником пайової участі (внесків) на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м.Києва (далі - пайовий внесок), у зв`язку із будівництвом житлових будинків (загальна площа квартир 346643,0 кв.м) з вбудованими приміщеннями загальною площею 50686,70 кв.м (в тому числі площа офісів - 17447,10 кв.м, магазинів - 11647,50 кв.м, фітнес-клубу - 726,00 кв.м, закладів охорони здоров`я - 3249,80 кв.м, аптеки та оптики - 344,10 кв.м, будинку творчості дітей - 632,20 кв.м, інтернетклубу - 300,30 кв.м, пункту прокату побутової техніки - 176,80 кв.м, дитячої кімнати короткотривалого перебування - 301,30 кв.м, салонів краси - 764,20 кв.м, приймального пункту хімчистки - 178,20 кв.м, приймального пункту пральні - 178,20 кв.м, двох філій відділення банку - 598,40 кв.м, двох відділень зв`язку - 685,00 кв.м, клубу - 271,20 кв.м, відеосалону - 237,70 кв.м, бібліотеки - 687,20 кв.м, ательє з ремонту одягу - 274,70 кв.м, ательє з ремонту шкіргалантереї - 305,30 кв.м, виставкового залу-галереї - 401,60 кв.м, двох кафе - 4608,00 кв.м, творчих майстерень - 5888,40 кв.м), спорткомплексом загальною площею 4944,90 кв.м, вбудовано-прибудованими паркінгами загальною площею 93520,50 кв.м та відкритими автостоянками загальною площею 7989,20 кв.м по вул.Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва (п. 1.1 Договору).

Відповідно до п. 1.2 Договору розмір пайового внеску, згідно з розрахунками 1, 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.5, 2.6, 3 та 4 від 25.03.2008 становить 96 571,72 тис. грн. Дані розрахунки є невід`ємною частиною цього Договору.

Пунктом 1.3 Договору передбачено, що розмір пайового внеску, визначений пунктом 1.2 цього Договору та абзацу 2 пункту 2.3.5 «Правил забудови м.Києва», затверджених рішенням Київради від 27.01.2005 № 11/2587, зменшується на суму кошторисної вартості об`єктів соціальної сфери у розмірі 83 743,275 тис. грн, а саме школи на 1306 учнівських місць та двох дитячих установ на 150 місць кожна, за умови передачі цих об`єктів до комунальної власності.

Згідно з п. 2.1 Договору забудовник зобов`язаний перерахувати пайовий внесок у сумі 12 828,445 тис грн (без ПДВ) на умовах, визначених у цьому Договорі.

За умовами пунктів 2.3, 2.4 Договору забудовник зобов`язаний здійснити за власні кошти будівництво та забезпечити здачу в експлуатацію об`єктів соціальної сфери в строки, передбачені Програмою капітальних вкладень та введення в дію потужностей Київської міської державної адміністрації. Забудовник зобов`язаний, після введення об`єктів соціальної сфери в експлуатацію в строки, передбачені Програмою капітальних вкладень та введення в дію потужностей Київської міської державної адміністрації, надати Головному управлінню економіки та інвестицій документи, що підтверджують фактичну балансову вартість (в т.ч. джерела фінансування) побудованих об`єктів.

Відповідно до п. 3.1 Договору забудовник сплачує пайовий внесок, вказаний у п. 2.1 цього Договору, у строк з квітня 2008 року по березень 2009 року включно рівними частками щомісячно, але не пізніше 28 числа кожного місяця, на бюджетний рахунок цільового фонду спеціального міського бюджету за реквізитами, зазначеними в цьому пункті.

Пунктом 3.5 Договору передбачено, що у випадку збільшення загальної площі об`єкта, вказаної у п. 1.1 цього Договору, або зміни інших характеристик, внаслідок чого сума пайового внеску має бути збільшена, забудовник зобов`язаний письмово повідомити ці обставини Головному управлінню економіки та інвестицій не пізніше ніж через 30 днів з моменту, коли ці обставини стали відомі або мали стати відомими забудовнику.

Після визначення додаткової суми пайового внеску, що підлягає сплаті у зв`язку із збільшенням загальної площі чи в інших випадках, передбачених у п. 3.5 цього Договору, забудовник укладає з Головним управлінням економіки та інвестицій додаткову угоду до цього Договору, на підставі якої сплачує відповідні додатково визначені кошти (п. 3.6 Договору).

У п. 3.13 Договору визначено, що забудовник зобов`язаний виконати своє зобов`язання по сплаті внеску особисто. Покладання забудовником своїх зобов`язань, що випливають з цього Договору на іншу особу (або зміна сторони у договорі) допускається виключно за згоди Головного управління економіки та інвестицій, шляхом укладення додаткової угоди до цього Договору.

Згідно з п. 3.16 Договору підтвердженням виконання забудовником зобов`язань за цим договором є надання Головним управлінням економіки та інвестицій забудовнику довідки про повну сплату пайового внеску.

19.08.2008 сторони уклали додаткову угоду № 1 до Договору, пунктом 1 якої пункт 1.3 Договору викладено в наступній редакції: «Розмір пайового внеску, визначений п. 1.2 цього Договору, відповідно «Нормативів…» та абзацу 2 пункту 2.3.5 «Правил забудови м. Києва», затверджених рішенням Київради від 27.01.05 № 11/2587, зменшується на суму кошторисної вартості об`єктів соціальної сфери у розмірі 129 898,816 тис. грн, а саме школи на 1306 учнівських місць та двох дитсадків на 150 місць (8 груп) кожна, за умови передачі цих об`єктів до комунальної власності».

У зв`язку з цим, пунктом 2 додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до Договору пункт 2.1 Договору викладено в наступній редакції: «Встановити, що кошторисна вартість будівництва об`єктів соціальної сфери, викладених у п. 1.3 цього Договору, що фінансується за кошти забудовника, більша за суму пайового внеску, що зазначена в п. 1.2 цього Договору, тому пайовий внесок у зв`язку з будівництвом об`єктів вказаних в п. 1.1 не сплачується».

Пунктом 3 додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до Договору встановлено, що станом на 31.07.2008 забудовником згідно з Договором перераховано 3417,32124 тис. грн.

Згідно з пунктами 4 - 7 додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до Договору, враховуючи пункти 2 та 3 цієї угоди, пайові кошти згідно з Договором з липня 2008 забудовником не перераховуються. Довідка про повне виконання зобов`язань Договору буде видана забудовнику після надання до Головного управління економіки та інвестицій документів, що підтверджують балансову вартість об`єктів соціальної сфери, визначених п. 1.3 Договору, та які підтверджують передачу їх у власність громади міста Києва. В разі невиконання забудовником пунктів 2.3 та 2.4 Договору, забудовник зобов`язаний сплатити пайовий внесок у сумі, зазначеній в п. 1.2 Договору, з урахуванням індексу інфляції на момент здійснення платежу, у 2-х місячний термін. Питання щодо перерахованих забудовником коштів в рахунок сплати пайової участі згідно Договору, буде вирішено після належного виконання забудовником пунктів 2.3 та 2.4 Договору.

24.04.2009 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві відповідачу видано дозвіл на виконання будівельних робіт № 1335-Дн/Р із будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами за адресою: вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва.

03.03.2015 між Публічним акціонерним товариством «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» (сторона 1) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія Елонг» (сторона 2) було укладено договір № 03/03-2015 на виконання функцій замовника по будівництву житлових будинків на вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва, згідно з п. 1.2 якого, з метою забудови частини земельної ділянки на вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва сторона 1 передає стороні 2 виконання функцій замовника будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом на ділянках з будівельними номерами №18-21, №29, №35, №35-2, №43 за адресою: м. Київ, вул.С. Сагайдака, 101, у Дніпровському районі м.Києва на умовах цього договору на весь період будівництва Об`єкта. Об`єкт, визначений цим договором, є частиною житлового комплексу, що будується на земельній ділянці по вул.Степана Сагайдака, 101 в м.Києві, проект якого пройшов комплексну державну експертизу, що підтверджується позитивним висновком від 26.12.2007. Сторона 2 зобов`язується забезпечити цільове використання частини земельної ділянки на вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва для будівництва об`єкта - житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом.

В межах цього договору на сторону 2 покладено, зокрема, обов`язок забезпечити сплату пайової участі на розвиток інфраструктури м.Києва та виконання інших зобов`язань перед органами місцевої влади щодо об`єкту (п. 2.1, підп. 3.3.8 п. 3.8).

Експертним звітом Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська будівельна експертиза» від 18.03.2016 № 3-156-15-ЕП/КО затверджено коригування за проєктом «Житлові будинки з об`єктами соціально-культурного призначення і підземними паркінгами по вул.Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва». У додатку до цього експертного звіту зазначено, що будівництво об`єкта передбачалось без виділення черг будівництва та пускових комплексів і було розпочате на підставі дозволу на виконання будівельних робіт № 1335-Дн/Р, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Києві 24.04.2009. Нинішнім коригуванням проекту передбачено виділення 11 черг будівництва та двох пускових комплексів у складі ХІ черги будівництва без зміни раніше затверджених проектних рішень щодо місця розміщення об`єкта будівництва на земельній ділянці, його зовнішніх геометричних параметрів, функціонального призначення приміщень. Схема генерального плану, архітектурно-будівельні та інженерні рішення, а також загальні техніко-економічні показники за проектом залишаються без змін.

Рішенням Київської міської ради від 31.08.2021 № 2249/2290 було поновлено на 7 років договір оренди земельних ділянок (кадастровий номер :66:105:0002, площа 19,1819 га, в тому числі в межах прибережної захисної смуги площа 1,0344 га, кадастровий номер :66:108:0002, площа 2,3358 га) від 21.03.2006 № 66-6-00328 (зі змінами, внесеними додатковогою угодою, що визнана укладеною постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2018 у справі № 910/16914/17, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 27.02.2019), а також встановлено обов`язок Приватному акціонерному товариству «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» забезпечити будівництво об`єктів соціальної сфери (дитячі дошкільні заклади, загальноосвітні шкоди) одночасно із спорудженням житлових будинків, із збереженням територій зелених насаджень згідно з проєктом рішення детального плану території будівництва житлового комплексу з об`єктами торговельного і соціально-побутового призначення на вулиці Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 17.11.2005 № 399/2860 (пункти 1, 3.2).

28.08.2021 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано сертифікат № ІУ62 про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за проєктом «Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами по вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва. ІІ та ІІІ черги будівництва (житловий будинок № 18-21 з вбудовано-прибудованим паркінгом № 35, житловий будинок № 29 з вбудовано-прибудованим паркінгом № 43, трансформаторна підстанція (ТП) №40.3).

31.01.2022 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано сертифікат № ІУ01 про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за проєктом «Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами по вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва. І черга будівництва (1-й пусковий комплекс: житловий будинок № 22-25 з вбудовано-прибудованим паркінгом № 36; 2-й пусковий комплекс: ТП (споруда №40.1); 3-й пусковий комплекс: житловий будинок № 30 з вбудовано-прибудованим паркінгом № 43-а; 4-й пусковий комплекс: ТП (споруда № 40.2)).

27.12.2022 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано сертифікат № ІУ46 про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за проєктом «Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами по вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва. І черга будівництва (5-й пусковий комплекс: житловий будинок № 31).

Зазначені обставини встановлені судом на підставі доказів, що наявні в матеріалах справи, а також судами при розгляді справи № 910/16914/17 за позовом Приватного акціонерного товариства «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» до Київської міської ради про визнання укладеною додаткової угоди про внесення змін до договору оренди земельних ділянок від 14.03.2006 та справи № 910/2441/23 за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Приватного акціонерного товариства «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій», Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія Елонг» про зобов`язання укласти додаткову угоду до договору № 2 до договору пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва від 01.04.2008 № 174.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначає, що відповідач збудував та ввів в експлуатацію 5 житлових будинків, 4 паркінги та 3 трансформаторні підстанції, проте одночасно із цим не здійснив будівництво та здачу в експлуатацію об`єктів соціальної сфери, не надав документи, що підтверджують фактичну балансову вартість (в т.ч. джерела фінансування) об`єктів, не передав до комунальної власності територіальної громади м.Києва об`єкти соціального призначення, що передбаченні Договором, чим порушив зобов`язання встановлене пунктами 2.3 та 2.4 Договору. Крім того, усупереч п. 3.5 Договору, відповідач, після отримання експертного звіту ТОВ «Укрбудекспертиза» від 18.03.2016 № 3-156-15-ЕП/КО, не повідомив позивача про зміну характеристик об`єкту, внаслідок яких сума пайового внеску має бути збільшена, у зв`язку з чим Договір не містить розподілу площ за будинками та чергами.

З огляду на викладене, оскільки відповідач порушив умови Договору щодо будівництва об`єктів соціальної сфери, позивач звернувся до суду з цим позовом, у якому просить стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти пайової участь у розвиток інфраструктури міста Києва, розмір якої за розрахунками позивача становить 113 340 670,70 грн.

Узагальнені заперечення відповідача та третьої особи, які заперечують проти задоволення позову з однакових підстав, полягають у тому, що:

- несплачені відповідачем кошти пайової участі не є безпідставно збереженими і для їх стягнення не підлягають застосуванню положення статті 1212 Цивільного кодексу України, оскільки правовідносини сторін врегульовані Договором, додатковою угодою № 1 від 19.08.2008 до якого, встановлено відсутність обов`язку зі сплати пайової участі у зв`язку із спорудженням об`єктів соціальної сфери;

- в рамках затвердженого проекту будівництва та отриманих дозвільних документів відповідачем та третьою особою вчиняються дії, спрямовані на спорудження об`єктів соціальної сфери разом з житловими будинками в порядку черговості, визначеної замовником будівництва;

- у Договорі не встановлено конкретних строків будівництва та введення в експлуатацію соціальних об`єктів, у зв`язку з цим, строк сплати коштів пайової участі не настав;

- відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» відповідач, як замовник, що здійснює спорудження об`єктів соціальної інфраструктури за власний рахунок в складі своїх об`єктів будівництва на земельних ділянках населених пунктів, виконує свій обов`язок щодо прийняття участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та не зобов`язаний додатково сплачувати пайові внески;

- у розрахунку пайового внеску, що наведений у позовній заяві, не враховано сплачених відповідачем 3417,32124 тис. грн, про які зазначено у п. 3 додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до Договору, а також безпідставно використано норматив опосередкованої вартості спорудження житла в м.Києві у розмірі 25 944 грн/кв.м станом на 01.07.2024, поза-як, якщо позивач вважає, що відповідач зберігає у себе кошти без достатньої правової підстави з моменту введення будинків в експлуатацію, то для розрахунку розміру пайової участі має бути взято за основу опосередковану вартість спорудження житла для міста Києва, яка була чинна станом на дату введення об`єкта будівництва в експлуатацію. Крім того розрахунок пайової участі позивачем складено відповідно до підпункту 6.4.2 пункту 6.4 розділу VI Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 (у редакції рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033), однак постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2024 у справі № 320/44099/23 визнано протиправним та нечинним рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з частиною 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Розглядаючи спір, господарський суд перш за все має встановити правову природу договору з урахуванням якої визначити зміст спірних правовідносин, їх нормативне регулювання з наступним встановленням обсягу прав та обов`язків, моменту виникнення зобов`язання.

За умовами укладеного сторонами Договору відповідач зобов`язався сплатити пайовий внесок на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва в розмірі та на умовах, визначених у Договорі.

Отже спірні правовідносини у даній справі пов`язані зі сплатою відповідачем пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Станом на 01.04.2008 правовідносини, які виникли між сторонами у справі були врегульовані Законом України «Про планування та забудову територій», який у чинній на той час редакції передбачав, що розмір коштів інвесторів, що залучаються на пайових засадах для упорядкування території комплексної забудови, визначається договорами між замовником та інвестором на підставі проектної документації (частина 6 статті 25 Закону України «Про планування та забудову територій»).

Частинами 1, 2 статті 6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами.

Подібні за змістом положення закріплено і в частині 1 статті 144 Господарського кодексу України, якою передбачено, що майнові права та майнові обов`язки суб`єкта господарювання можуть виникати з угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать.

Відтак, укладений між сторонами Договір, з огляду на встановлений статтею 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, є належною підставою, у розумінні статті 11 Цивільного кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків, пов`язаних зі сплатою відповідачем пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва.

При цьому, оскільки правовідносини сторін врегульовані Договором, то положення Глави 83 Цивільного кодексу України, які регулюють набуття, збереження майна без достатньої правової підстави, не можуть бути застосовані.

Відповідно до частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Зокрема, мала місце помилка, обман, випадковість або інші підстави набуття або збереження майна, які не можна віднести до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, передбачених нормами статті 11 Цивільного кодексу України.

У випадку, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 Цивільного кодексу України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава у встановленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Враховуючи, що правовідносини сторін у сфері містобудування пов`язані із зобов`язанням відповідача взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва виникли 01.04.2008 на підставі Договору і цей Договір зберігає чинність, то таке зобов`язання відповідача слід розглядати як договірне.

Суд відзначає, що 14.10.2008 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сприяння будівництву», яким Закон України «Про планування та забудову територій» був доповнений статтею 27-1, що передбачала пайову участь (внесок) замовників будівництва у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та обов`язок укладання відповідних договорів з органами місцевого самоврядування.

Згідно з частиною 1 статті 27-1 Закону України «Про планування і забудову територій» створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів належить до відання відповідних органів місцевого самоврядування.

Відповідно до частин 2 та 3 вказаної статті замовник, який має намір здійснити будівництво об`єкта містобудування у населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь (внесок) замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту полягає у відрахуванні замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.

Частиною 4 статті 27-1 Закону України «Про планування і забудову територій» було визначено, що до пайової участі (внеску) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів не залучаються замовники у разі здійснення будівництва:

об`єктів будь-якого призначення на замовлення органів державної влади або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного та/або місцевих бюджетів;

будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла;

об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється на конкурсній основі;

об`єктів, що споруджуються замість пошкоджених або зруйнованих внаслідок стихійного лиха чи техногенних аварій.

При цьому за змістом статті 23 Закону України «Про планування і забудову територій» під будівництвом у цьому Законі мається на увазі розміщення та здійснення будівництва нових об`єктів, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт, впорядкування існуючих об`єктів містобудування, розширення та технічне переоснащення підприємств.

У частинах 5 - 7 статті 27-1 Закону України «Про планування і забудову територій» передбачено, що величина пайової участі (внеску) замовника у створенні інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування, відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі (внеску) замовника від загальної вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування. Встановлений органом місцевого самоврядування розмір пайової участі (внеску) замовника не може перевищувати граничного розміру пайової участі (внеску) на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів. Граничний розмір пайової участі (внеску) на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів не може перевищувати:

10 відсотків загальної вартості будівництва об`єкта містобудування - для нежитлових будівель і необхідних інженерних мереж та/або споруд (крім будівель закладів культури та освіти, медичного і оздоровчого призначення);

5 відсотків загальної вартості будівництва об`єкта містобудування - для житлових будинків, будівель закладів культури та освіти, медичного і оздоровчого призначення з необхідними інженерними мережами та/або спорудами.

Згідно з частинами 9 - 13 статті 27-1 Закону України «Про планування і забудову територій» розмір пайової участі (внеску) замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначається не пізніше десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до одержання дозволу на виконання будівельних робіт. Істотними умовами договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є: розмір пайового внеску; терміни (графік) оплати пайового внеску; відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайового внеску (участі) замовника у створення інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайовий внесок сплачується в повній сумі єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. Граничний термін сплати пайового внеску не повинен перевищувати одного місяця до планової здачі об`єкта містобудування в експлуатацію.

12.03.2011 Закон України «Про планування та забудову територій» втратив чинність у зв`язку з набранням чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Стаття 40 вказаного Закону також передбачала для забудовників обов`язок укладання договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.

При цьому відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми, таке зобов`язання повинне бути виконане до прийнятті новозбудованого об`єкта в експлуатацію і спір у правовідносинах щодо сплати таких сум може виникнути лише щодо їх розміру.

Стаття 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначала зобов`язання замовника будівництва, який має намір забудови земельної ділянки, шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, де здійснюється будівництво, у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію. Прийняття об`єкта в експлуатацію є строком, з якого вважається, що забудовник порушує зазначені зобов`язання.

Така правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19.

Разом з тим, 01.01.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», якими статтю 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виключено.

Згідно з абзацом 1 пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» договори про сплату пайової участі, укладені до 01 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання.

За змістом цього Закону та прикінцевих та перехідних положень до нього, з 01 січня 2020 року у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01 січня 2020 року.

Крім того, пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» визначено, що ця норма застосовується лише до договорів, які підписані до 1 січня 2020 року. Саме у цьому випадку правовідносини з оплати участі в інфраструктурі населеного пункту є триваючими та до них можуть застосовуватись положення норми, що втратила чинність. Якщо ж договори під час дії цієї норми укладено не було, то немає підстав вважати, що такі правовідносини виникли та тривають.

Суд зазначає, що передбачений прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для:

(1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені;

(2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.

Тож у вказаних двох випадках, враховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію.

Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020;

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Наведене свідчить про те, що норми абзацу 1 та 2 пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» не перебувають у взаємозв`язку та не є взаємодоповнюючими.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21.

Також у частині 4 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» було розширено визначений у Законі України «Про планування і забудову територій» перелік випадків, за яких замовники не залучаються до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Зокрема йдеться про замовників у разі будівництва будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення (пункт 2); об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури (пункт 6).

Аналогічні підстави звільнення від сплати пайової участі були в подальшому закріплені і в підпункті 2 абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні».

Наведена скасувальна обставина узгоджена і сторонами в пункті 1.3 Договору, яким, в редакції додаткової угоди № 1 від 19.08.2008, передбачено зменшення розміру пайового внеску, визначеного пункті 1.2 Договору на суму кошторисної вартості об`єктів соціальної сфери у розмірі 129 898,816 тис. грн, а саме школи на 1306 учнівських місць та двох дитсадків на 150 місць (8 груп) кожна, за умови передачі цих об`єктів до комунальної власності.

В контексті викладеного суд зазначає, що норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», що у різні періоди часу виключали залучення до пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури і будівель навчальних закладів, є актами законодавства, що скасовують відповідальність, і мають застосовуватися до спірних правовідносин з огляду на положення частини 2 статті 5 Цивільного кодексу України, як акт цивільного законодавства, що має зворотну дію у часі.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 904/2258/20.

Водночас невиконання обов`язку щодо будівництва таких об`єктів має наслідком сплату пайового внеску.

При цьому у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 904/2258/20 зазначено, що пайовий внесок має бути розрахований на підставі нормативно-правових актів, чинних на момент виникнення у відповідача обов`язку щодо сплати пайового внеску.

У пункті 6 додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до Договору встановлено, що в разі невиконання забудовником пунктів 2.3 та 2.4 Договору, забудовник зобов`язаний сплатити пайовий внесок у сумі, зазначеній в пункті 1.2 Договору, з урахуванням індексу інфляції на момент здійснення платежу, у 2-х місячний термін.

Відтак, з урахуванням умов Договору та приписів законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що передумовою для виникнення у відповідача обов`язку перерахувати кошти пайової участі в повному обсязі є невиконання умов пунктів 2.3 та 2.4 Договору.

За умовами пунктів 2.3, 2.4 Договору забудовник зобов`язаний здійснити за власні кошти будівництво та забезпечити здачу в експлуатацію об`єктів соціальної сфери в строки, передбачені Програмою капітальних вкладень та введення в дію потужностей Київської міської державної адміністрації. Забудовник зобов`язаний, після введення об`єктів соціальної сфери в експлуатацію в строки, передбачені Програмою капітальних вкладень та введення в дію потужностей Київської міської державної адміністрації, надати Головному управлінню економіки та інвестицій документи, що підтверджують фактичну балансову вартість (в т.ч. джерела фінансування) побудованих об`єктів.

Судом встановлено, що рішенням Київської міської ради від 17.01.2008 № 2/4474 було затверджено Програму соціально-економічного та культурного розвитку м.Києва на 2008 рік.

Зі змісту пункту 3 розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.03.2008 № 270, виданого відповідно до рішення Київської міської ради від 17.01.2008 № 2/4474, вбачається, що обов`язковість внесення об`єкту будівництва (реконструкції, капітального ремонту) до Програми капітальних вкладень та введення в дію потужностей Київської міської державної адміністрації встановлена лише для об`єктів, які фінансуються за рахунок коштів спеціального фонду міського бюджету.

Натомість, для будівництва по вул.Сагайдака 101 в Дніпровському районі міста Києва, Програмою капітальних вкладень та введення в дію потужностей Київської міської державної адміністрації строку будівництва та введення в експлуатацію об`єктів соціальної сфери не встановлено.

Разом з цим, суд погоджується з доводами позивача, що відсутність об`єктів соціальної сфери та погоджених строків їх будівництва в Програмі капітальних вкладень та введення в дію потужностей Київської міської державної адміністрації не звільняє відповідача від обов`язку їх збудувати, а також від обов`язку передати такі об`єкти до комунальної власності територіальної громади міста Києва.

Судом враховано, що рішенням Київської міської ради від 31.08.2021 № 2249/2290, відповідачу було поновлено на 7 років договір оренди земельних ділянок від 21.03.2006 №66-6-00328 (зі змінами), та встановлено обов`язок Приватного акціонерного товариства «Дарницький комбінат будівельних матеріалів і конструкцій» забезпечити будівництво об`єктів соціальної сфери (дитячі дошкільні заклади, загальноосвітні школи) одночасно із спорудженням житлових будинків, із збереженням територій зелених насаджень згідно з проектом рішення детального плану території будівництва житлового комплексу з об`єктами торговельного і соціально-побутового призначення на вулиці Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 17.11.2005 № 399/2860 (пункти 1, 3.2).

Однак, вказане рішення Київської міської ради, також, не визначає строк будівництва та введення об`єктів соціальної сфери в експлуатацію.

Рішення Київської міської ради від 31.08.2021 № 2249/2290 регулює лише порядок використання зазначеної в ньому земельної ділянки, невиконання якого, зокрема вимоги про одночасність будівництва об`єктів соціальної сфери та житлових будинків, може бути підставою припинення землекористування.

При цьому, невиконання вимоги про одночасність будівництва житлових будинків та об`єктів соціальної сфери не впливає на обов`язок сплати пайового внеску, оскільки умови сплати пайового внеску регулюються саме Договором, з урахуванням додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до нього, а не рішенням ради про передачу землі в оренду.

Тому суд не може визнати обґрунтованими посилання позивача на вказане рішення ради в обґрунтування доводів про те, що строк для сплати пайового внеску настав оскільки частина житлових будинків за проектом «Житлові будинки з об`єктами соціально-культурного призначення і підземними паркінгами по вул.Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва», введені в експлуатацію, а об`єкти соціального призначення (дитячі освітні заклади, загальноосвітні школи) не побудовані.

Як встановлено судом, на підставі Експертного звіту Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська будівельна експертиза» від 18.03.2016 № 3-156-15-ЕП/КО було здійснено коригування проекту - «Житлові будинки з об`єктами соціально-культурного призначення і підземними паркінгами по вул.Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва», а саме передбачено виділення 11 черг будівництва та двох пускових комплексів у складі ХІ черги будівництва без зміни раніше затверджених проектних рішень щодо місця розміщення об`єкта будівництва на земельній ділянці, його зовнішніх геометричних параметрів, функціонального призначення приміщень.

Між тим, схема генерального плану, архітектурно-будівельні та інженерні рішення, а також загальні техніко-економічні показники за проектом залишились без змін.

Суд відзначає, що позитивний звіт за результатами проведеної експертизи свідчить про відповідність проекту будівництва вимогам містобудівного законодавства України, будівельних норм, нормативних документів, містобудівній документації, містобудівним умовам і обмеженням (зокрема щодо відповідності містобудівних умов і обмежень містобудівній документації на місцевому рівні, дотримання вимог щодо допустимого відсотка забудови земельної ділянки, гранично допустимої висоти будівництва та щільності населення), технічним умовам та іншим вихідним даним на проектування, законодавству про охорону культурної спадщини, правильність визначення техніко-економічних (технічних) показників, дотримання вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, зокрема щодо додержання нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження, кошторисної частини проекту будівництва (пункт 15 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 № 560).

З матеріалів справи вбачається, що об`єкти будівництва що входять до І, ІІ та ІІІ черг були побудовані відповідачем, підтвердженням чого є сертифікати № ІУ62 від 28.08.2021, № ІУ01 від 31.01.2022, № ІУ46 від 27.12.2022 про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за проектом «Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами по вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва» видані Державною архітектурно-будівельною інспекцією України.

Докази закінчення будівництвом решти об`єктів в матеріалах справи відсутні.

Судом також встановлено, що відповідачем розпочато виконання підготовчих робіт за IV чергою будівництва, яка передбачає будівництво дитячого дошкільного закладу (споруда № 5), який входить до складу об`єкта будівництва «Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення та підземними паркінгами по вул.Степана Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва», на підтвердження чого відповідачем надано договір підряду № 2024/07/01-1012РГ від 01.07.2024, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія Елонг» (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Юнібілд» (підрядник), довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат та акт приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2024 року відповідно до яких на об`єкті виконано роботи на суму 119 111,53 грн.

Як зазначає позивач, після отримання Експертного звіту ТОВ «Укрбудекспертиза» № 3-156-15-ЕП/КО від 18.03.2016 відповідач не направив позивачу звернення про внесення відповідних змін до Договору, у зв`язку з чим, предмет Договору не містить розподілу площ за будинками і чергами.

Так, у п. 3.5 Договору сторони погодили, що у випадку збільшення загальної площі об`єкта, вказаної у п. 1.1 цього Договору, або зміни інших характеристик, внаслідок чого сума пайового внеску має бути збільшена, забудовник зобов`язаний письмово повідомити ці обставини Головному управлінню економіки та інвестицій не пізніше ніж через 30 днів з моменту, коли ці обставини стали відомі або мали стати відомими забудовнику.

Проте, як встановлено судом, після укладення Договору відбулась зміна організації будівництва шляхом виділення 11 черг, однак такі зміни не призвели до збільшення загальної площі об`єкта або зміни інших характеристик об`єкта, у зв`язку з чим у відповідача не виник обов`язок щодо повідомлення позивача, адже такі зміни не призвели до збільшення суми пайового внеску.

Суд зауважує, що предметом Договору є сплата відповідачем пайової участі на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва у зв`язку з будівництвом житлових будинків (загальна площа квартир 346643,0 кв.м) з вбудованими приміщеннями загальною площею 50686,70 кв.м, спорткомплексом загальною площею 4944,90 кв.м, вбудовано-прибудованими паркінгами загальною площею 93520,50 кв.м та відкритими автостоянками загальною площею 7989,20 кв.м по вул.Сагайдака, 101 у Дніпровському районі м.Києва.

В той же час, загальна площа закінчених будівництвом об`єктів І, ІІ та ІІІ черг не перевищує загальну площу об`єкта будівництва, визначеного у п. 1.2 Договору та не породжує у позивача права на стягнення коштів пайової участі відповідно до статті 1212 Цивільного кодексу України в обсягах перевищення.

З приводу тверджень позивача, що відповідач має сплатити кошти пайової участі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, суд зауважує, що такий строк оплати - «до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію» не встановлений ані Договором, ані чинним на момент виникнення спірних правовідносин законодавством.

Суд наголошує, що відповідно до умов Договору обов`язок сплатити пайовий внесок з урахуванням індексу інфляції виникає у відповідача лише в разі невиконання пунктів 2.3 та 2.4 Договору, у 2-х місячний термін відповідно до пункту 6 додаткової угоди № 1 від 19.08.2008 до Договору.

Згідно з частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відтак, приймаючи до уваги умови укладеного сторонами Договору, суд приходить до висновку, що строк виконання відповідачем своїх зобов`язань щодо будівництва та забезпечення здачі в експлуатацію об`єктів соціальної сфери є таким, що не настав. Відповідно відповідач не є таким, що прострочив виконання і у нього не виник обов`язок по сплаті коштів пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, а у позивача не виникло право вимагати сплати таких коштів.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача коштів пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, то відсутні підстави для надання судом оцінки доводам сторін щодо розміру та розрахунку пайової участі.

Відповідно до частин 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Підсумовуючи вищенаведене, зважаючи на зміст позовних вимог, обставини, встановлені під час розгляду справи, суд не знаходить правових підстав для задоволення позову.

Витрати по сплаті судового збору за подання позову в розмірі 847 840,00 грн покладаються на позивача у відповідності до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позов не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 129, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 30.01.2025.

Суддя Т.П. Капцова