ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

03.02.2025м. ДніпроСправа № 904/4713/24
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі", с. Малехів Львівської області

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінанс роялті", м. Дніпро

відповідача-2: ОСОБА_1 , м. Дніпро

відповідача-3: ОСОБА_2 , м. Дніпро

про визначення розміру статутного капіталу та визначення розміру часток учасників у статутному капіталі

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача-1: не з`явився

Від відповідача-2: не з`явився

Від відповідача-3: ОСОБА_2 ; Горб О.В., адвокат, ордер серії АЕ №1357319 від 03.02.2025

С У Т Ь С П О Р У :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить:

- визначити розмір статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" у сумі 95645231,00грн (дев`яносто п`ять мільйонів шістсот сорок п`ять тисяч двісті тридцять одна гривня 00 коп.);

- визначити розміри часток учасників у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" наступним чином:

- номінальна вартість частки Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" становить 95540021,25грн (дев`яносто п`ять мільйонів п`ятсот сорок тисяч двадцять одна гривня 25 коп.), що складає 99,89 (дев`яносто дев`ять цілих та вісімдесят дев`ять сотих) відсотків статутного капіталу;

- номінальна вартість частки учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" громадянина України ОСОБА_2 становить 95645,23грн (дев`яносто п`ять тисяч шістсот сорок п`ять гривень 23 копійки), що складає 0,1 (одна десята) відсотків статутного капіталу;

- номінальна вартість частки учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" громадянина України ОСОБА_1 становить 9564,52грн (дев`ять тисяч п`ятсот шістдесят чотири гривні 52 копійки), що складає 0,01 (одна сота) відсотків статутного капіталу.

Відповідач-1, Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінанс роялті", позовні вимоги визнає у повному обсязі, зазначає, що частка у статутному капіталі у розмірі 99,89%, що в грошовому еквіваленті становить 95 540 021,25грн, була передана за актом приймання-передачі від 18.06.2020 ТОВ "Зе Технолоджі".

Відповідач-2, ОСОБА_1 , у відзиві на позовну заяву зазначає, що є учасником ТОВ "Зе Технолоджі" з часткою у статутному капіталі товариства 0,01%, що в грошовому еквіваленті становить 9564,52грн. Підтверджує, що раніше продана частка у статутному капіталі ТОВ "Зе Технолоджі" у розмірі 99,89 % часток, що в грошовому еквіваленті становить 95 540 021,25грн, продубльована у відомостях про ТОВ "Зе Технолоджі", що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; просить розглядати справу за наявними в ній матеріалами.

Відповідач-2 просить розглядати справу без його участі за наявними матеріалами справи.

Відповідач-3, ОСОБА_2 , проти задоволення позову частково заперечує.

Ухвалою суду від 25.11.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23.12.2024.

У підготовчому засіданні 23.12.2024 судом оголошено перерву до 13.01.2025.

13 січня 2025 року до господарського суду від позивача та відповідача-1 надішли клопотання про відкладення підготовчого засідання, мотивоване неможливістю участі у судовому засіданні з виняткових сімейних обставин у представника відповідача-1 та неможливістю забезпечити явку уповноваженого представника у зв`язку із хворобою представника позивача.

Ухвалою суду від 13.01.2025 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінанс роялті" про відкладення розгляду справу; продовжено строк підготовчого провадження по справі №904/4713/24 на тридцять днів; відкладено підготовче засідання у справі на 03 лютого 2025 року.

Позивач та відповідачі - 1, 2 у підготовче засідання не з`явились, явку повноважних представників не забезпечили, про день, час, місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Ухвалу суду від 13.01.2025 в електронному вигляді доставлено до електронного кабінету позивача та відповідачів - 1, 2 15.01.2025, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с. 162, 163, 164).

03 лютого 2025 року від відповідача-1 до господарського суду надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання без участі уповноваженого представника.

Поряд із цим, суд констатує, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_2 є керівником (без обмежень) Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" .

У підготовче засідання, яке відбулось 03.02.2025 ОСОБА_2 з`явився як відповідач - 3 та повідомив суд, що не збирається представляти інтереси позивача як керівник товариства.

Положеннями статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Учасники справи мають право, зокрема подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п. 2, 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Відповідно до частини першої статті 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Частинами першою, другою статті 46 ГПК України визначено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу. Сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

За приписами частин першої - третьої статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень (ч. 1-3 ст. 120 ГПК України).

За змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Частина перша статті 202 ГПК передбачає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження (ч.2 ст.202 ГПК України).

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (ч. 3 ст. 202 ГПК України).

У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 4 ст. 202 ГПК).

Пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, статті 202, 226 ГПК передбачають подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19, від 09.11.2022 у справі №925/1376/21).

На вказаний висновок посилався суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду.

Разом з тим, встановлені обставини справи свідчать про відсутність у позивача наміру брати участь у її розгляді.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21, якою обґрунтована підстава касаційного оскарження.

Як вбачається із матеріалів справи, у підготовче засідання 03.02.2025 позивач (його представник) не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи.

Станом на 03.02.2025 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" не надходило будь-яких клопотань та заяв про розгляд справи за його відсутності, що вочевидь унеможливлює подальший всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи.

Після усунення обставин, що зумовили залишення позову без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі" до відповідача:1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінанс роялті", відповідача-2: ОСОБА_1 , відповідача-3: ОСОБА_2 про визначення розміру статутного капіталу та визначення розміру часток учасників у статутному капіталі - залишити без розгляду.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "Зе Технолоджі", що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили 03.02.2025 та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 04.02.2025

Суддя Н.М. Євстигнеєва