УХВАЛА

27 січня 2025 року

м. Київ

cправа № 922/4420/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду: Баранця О.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги виконуючого обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Харківської області

у складі судді Жигалкіна І.П.

від 18.01.2024

на постанову Східного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Істоміної О.А., Медуниці О.Є. , Попкова Д.О.

від 16.12.2024 (повний текст складено 16.12.2024)

за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави, в особі: Харківської міської ради та Північно-Східного офісу Держаудитслужби

до 1) Комунального підприємства "Міський інформаційний центр"

2) Фізичної особи-підприємця Бойко Галини Сергіївни

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним договору,

ВСТАНОВИВ:

Позов було подано витребування у Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 30.06.2020 №70/58-р/к у справі №3/01-112-19 та документів, що стали підставою для його прийняття; визнання недійсним рішення тендерного комітету комунального підприємства "Міський інформаційний центр", оформлене протоколом його засідання від 09.11.2018 №23/3, яким вирішено визнати переможцем і акцептувати пропозиції Фізичної особи-підприємця Бойко Галини Сергіївни; визнання недійсним Договір про закупівлю товару від 21.11.2018 №В18221, укладений між Комунальним підприємством "Міський інформаційний центр" та Фізичною особою-підприємцем Бойко Галиною Сергіївною; стягнення з Фізичної особи-підприємця Бойко Галини Сергіївни на користь Комунального підприємства "Міський інформаційний центр" суму у розмірі 4 265 695,00 грн; стягнення з Комунального підприємства "Міський інформаційний центр" в дохід держави суму у розмірі 4 265 695,00 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 18.01.2024, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.12.2024, у задоволенні позову відмовлено.

06.01.2025 виконуючий обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Харківської області від 18.01.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.12.2024 у справі № 922/4420/23.

Склад колегії суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду визначено відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.01.2025: Баранець О.М. - головуючий суддя, судді Кролевець О.А., Мамалуй О.О.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011.

За приписами підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", в редакції чинній на момент звернення з касаційною скаргою, за подання касаційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті під час подання позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позов у цій справі подано у 2023 році.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2023 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року складає 2 684,00 грн.

Відповідно до приписів частини третьої статті 6 Закону "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У касаційній скарзі виконуючий обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 18.01.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.12.2024 та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Отже, предметом касаційного оскарження є дві вимоги немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру.

Таким чином за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення у справі № 922/4420/23 скаржник мав сплатити судовий збір у сумі 213 342,16 грн ( (2 684,00 грн х 2 + 4 265 695,00 грн х 2 х 1,5%) х 200% х 0,8).

До касаційної скарги виконуючим обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури додано платіжну інструкцію від 19.12.2024 №3651 у розмірі 138 706,84 грн.

Відтак скаржнику необхідно доплатити 74 635,32 (213 342,16 грн - 38 706,84 грн) судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням та відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

Європейський суд з прав людини в рішенні "Креуз проти Польщі" у справі

№28249/95 від 19.06.2001 зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, скаржнику необхідно усунути недоліки касаційної скарги та надати суду документ на підтвердження доплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі, який має бути перерахований за реквізитами рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, касаційна скарга виконуючого обов`язкзки керівника Харківської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Харківської області від 18.01.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.12.2024 у справі № 922/4420/23 має бути залишена без руху.

При цьому, суд касаційної інстанції зазначає, що виконуючому обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури необхідно усунути недоліки касаційної скарги та надати суду оригінал документа, що підтверджує доплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, а саме - у розміру 74 635,32 грн на реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102,

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Рахунок отримувача: UA0026007;

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"

- Символ звітності банку: 207

- Призначення платежу *;101; _________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом __________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд) (назва суду, де розглядається справа).

З урахуванням наведеного касаційна скарга подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Усунувши недоліки касаційної скарги, скаржнику необхідно подати суду докази про дату вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, для визначення дотримання заявником касаційної скарги строку на усунення недоліків касаційної скарги, встановленого частиною другою статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Наслідком неусунення названих недоліків протягом установленого строку є повернення касаційної скарги відповідно до частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу виконуючого обов`язків керівника Харківської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Харківської області від 18.01.2024 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.12.2024 у справі № 922/4420/23 залишити без руху.

2. Надати виконуючому обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Виконуючому обов`язки керівника Харківської обласної прокуратури усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

- надати суду оригінал документу, що підтверджує доплату судового збору у розмірі 74 635,32 грн із зарахуванням сплаченої суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга буде вважатись неподаною та буде повернута скаржнику.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач О. Баранець