ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"28" січня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/218/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Юрченко В.С.

перевіривши матеріали

заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи,-

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Харківської області (далі - суд) звернулась ОСОБА_1 (далі - заявниця) із заявою від 23 січня 2025 року (вх. № 218/25) про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність як фізичної особи. Зазначена заява обґрунтована з посиланням на наявність у заявниці заборгованості перед кредиторами у сумі 546 015,96 грн., яка виникла, зокрема на підставі кредитних договорів, і найближчим часом остання не зможе виконати грошові зобов`язання та здійснювати звичайні поточні платежі, тобто наявна загроза неплатоспроможності. Заявницею запропоновано призначити керуючим реструктуризацією боргів боржника - арбітражного керуючого Белінську Наталію Олександрівну та надано заяву зазначеного арбітражного керуючого на участь у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Розглянувши матеріали заяви фізичної особи ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення зазначеної заяви без руху, зважаючи на таке.

Згідно з інформацією, розміщеною в Єдиному державному реєстрі судових рішень, фізична особа ОСОБА_1 вже неодноразово зверталася до Господарського суду Харківської області із заявами про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність. Втім, заявником при поданні вказаних заяв були допущені недоліки, зокрема до заяв не були надані: докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень; проект плану реструктуризації боргів, який би відповідав вимогам статті 124 КУзПБ; належні докази на підтвердження заборгованості перед кредиторами, вказаними у заяві, щодо кожного кредитора окремо і з документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми, суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання.

Ухвалами Господарського суду Харківської області від 09 лютого 2022 року у справі № 922/214/22, від 17 серпня 2022 року у справі № 922/1117/22, від 28 вересня 2022 року у справі № 922/1475/22, від 12 січня 2023 року у справі № 922/2525/22, від 17 лютого 2023 року у справі № 922/506/23 заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, подані фізичною особою ОСОБА_1 , були повернуті заявнику у зв`язку з неусуненням недоліків цих заяв.

Фізична особа ОСОБА_1 23 січня 2025 року в шосте звернулася до господарського суду через систему «Електронний суд» із заявою про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність, в якій заявницею знову допущено ті самі недоліки, як і при поданні попередніх заяв у справах № 922/214/22, № 922/1117/22, № 922/1475/22, № 922/2525/22 та № 922/506/23, що є підставою для залишення без руху заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність від 23 січня 2025 року за вх. № 218/25 відповідно до частини 3 статті 37 КУзПБ, статті 174 ГПК України.

Так, заявником фізичною особою ОСОБА_1 не надано до заяви доказів авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у відповідності до пункту 12 частини 3 статті 116 КУзПБ.

Відповідно до пункту 12 частини 3 статті 116 КУзПБ, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Відповідно до частини 2 статті 30 КУзПБ, розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Станом на момент подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць становить 3 028,00 грн, отже, авансування винагороди керуючому реструктуризацією у розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб за три місяці виконання повноважень становить 45 420,00 грн.

Втім, заявниця в порушення пункту 12 частини 3 статті 116 КУзПБ не надала до заяви доказів авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 45 420,00 грн, з посиланням на те, що нею укладено з арбітражним керуючим Белінською Наталією Олександрівною договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 24 січня 2023 року.

Матеріали заяви фізичної особи ОСОБА_1 не містять примірника договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 24 січня 2023 року, натомість додатком до заяви слугує договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 03 липня 2024 року.

Так, умови договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 03 липня 2024 року передбачають, що оплата послуг керуючого реструктуризацією ОСОБА_2 становить 45 420,00 грн. за весь строк виконання повноважень арбітражним керуючим; Тазіна О.В. вносить (перераховує) оплату рівними частинами протягом 8 місяців у сумі 5 677,5 грн. щомісячно на депозитний рахунок суду, в якому відкрито провадження у справі про неплатоспроможність.

Суд зазначає, що відмова від авансування, відсутність майна у боржника або ж відсутність інших джерел для покриття витрат на виплату винагороди арбітражному керуючому судом може розцінюватись як примушування до безоплатної праці, що забороняється та прирівнюється до рабства у контексті статті 4 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та інших міжнародних актів (зокрема, Конвенції 1926 року про заборону рабства, Конвенції Міжнародної організації праці про примусову чи обов`язкову працю 1930 року ратифіковану Україною 10 серпня 1956 року, Конвенції Міжнародної організації праці № 105 про скасування примусової праці 1957 року ратифіковану Україною 05 жовтня 2000 року), резолюції Економічної і Соціальної Ради ООН (ЕКОСОС) 1996 року тощо) та суперечить статті 43 Конституції України.

Законодавцем не передбачено жодних альтернативних можливостей авансуванню на депозитний рахунок суду оплати послуг керуючого реструктуризацією за три місяці виконання ним повноважень, що є гарантією з боку держави оплати праці цією особи на час формування реєстру вимог кредиторів у справі про банкрутство та відповідає гарантіям на оплату праці відповідно до частин 2, 6 статті 43 Конституції України.

Зазначене не позбавляє можливості боржника (фізичної особи) укласти угоду з арбітражним керуючим, який погодиться на умовах відстрочення оплати до реалізації майна боржника виконувати повноваження керуючого реструктуризацією у справі про банкрутство цієї особи та відповідного звернення обох осіб (боржника та арбітражного керуючого) до суду про призначення його керуючим реструктуризацією у справу про банкрутство фізичної особи, яке подається разом із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. Місцевий суд може розглянути подані документи, як альтернативу мирного врегулювання правовідносин з оплати винагороди арбітражному керуючому, та прийняти відповідне рішення про можливість задоволення заяви боржника, дослідивши всю сукупність наданих ним доказів на обґрунтування неплатоспроможності фізичної особи.

Саме такої правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 19 листопада 2020 року у справі № 910/726/20.

Таким чином, за висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 19 листопада 2020 року у справі № 910/726/20, прийняття судом рішення про можливість задоволення заяви боржника (фізичної особи) укласти угоду з арбітражним керуючим щодо виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі про банкрутство цієї особи саме на умовах відстрочення оплати до реалізації майна боржника є правом, а не обов`язком суду.

У даному випадку, за умовами договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 03 липня 2024 року, арбітражний керуючий Белінська Наталія Олександрівна погодилась виконувати повноваження керуючого реструктуризації саме на умовах РОЗСТРОЧЕННЯ оплати її праці, а не ВІДСТРОЧЕННЯ оплати до реалізації майна боржника, як це зазначено у постанові Верховного суду від 19 листопада 2020 року у справі № 910/726/20.

Крім того, наданий до матеріалів заяви примірник договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 03 липня 2024 року, не підписаний особисто заявником - фізичною особою ОСОБА_1 , а також не додано будь-яких доказів скріплення цього документу електронним підписом ОСОБА_1 .

За таких обставин, вказаний зазначений договір не може бути прийнятий судом в якості належного та допустимого доказу в розумінні статей 76, 77 ГПК України.

Також, заявниця, посилаючись на те, що нею вже здійснено оплату за укладеним з арбітражним керуючим договором про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 24 січня 2023 року у розмірі 14 886,00 грн, додає до заяви копії квитанцій: від 28 грудня 2021 року за № 0.0..1 на суму 1 860,75 грн.; від 03 червня 2022 року за № A401-M6A5-ETT9-TAE2 на суму 1 860,75 грн.; від 03 червня 2022 року за № KP74-780X-TMK0-96PX на суму 1 860,75 грн.; від 06 червня 2022 року за № A6E6-KA7K-20E4-5801 на суму 1 860,75 грн.; від 06 червня 2022 року за № 4372-MHXM-161K-C715 на суму 1 860,75 грн.; від 08 липня 2022 року за № HTMB-EH6K-P17B-85TC на суму 1 860,75 грн.; від 08 липня 2022 року за № B9P6-6HXB-CAP4-51X7 на суму 1 860,75 грн.; від 08 липня 2022 року за № 3594-644H-T071-7HE3 на суму 1 860,75 грн.; від 16 серпня 2022 року за № Т790-24ХС-E7КМ-А68А на суму 1 860,75 грн; від 16 серпня 2022 року за № Р99К-8СБВ-Р892-6Р5Е на суму 1 860,75 грн.

Однак, надані заявницею квитанції свідчать про сплату авансування винагороди арбітражному керуючому за іншими договорами за період з грудня 2021 року по серпень 2022 року, а отже не можуть бути прийняті в якості належних та допустимих доказів на підтвердження внесення оплат за договором про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 03 липня 2024 року.

Крім того, заявницею подано до заяви (вх. № 218/25 від 23 січня 2025 року) платіжну інструкцію в національній валюті №0.0..1 від від 05 липня 2024 року на суму 2 241,75 грн., де отримувачем вказаний Господарський суд Харківської області, із зазначенням коду отримувача: 03500039.

За приписами частини 1 статті 6, статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, а також на забезпечення архітектурної доступності приміщень судів, доступності інформації, що розміщується в суді, для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення.

Постановою Кабінету Міністрів України №106 від 16 лютого 2011 року "Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» в якості органів, що контролюють справляння надходжень бюджету за кодом бюджетної класифікації 22030000 (судовий збір та надходження від звернення застави у дохід держави згідно з наказом №11 від 14 січня 2011 року Міністерства фінансів України «Про бюджетну класифікацію»), визначено суди та Державну судову адміністрацію України.

Згідно з положеннями пункту 8.1 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету (затв. наказом Міністерства фінансів України №43 від 29 січня 2013 року) щодня у регламентований час за результатами обробки інформації Казначейство формує виписки з відповідних рахунків за надходженнями у вигляді електронного реєстру платіжних інструкцій.

Зазначені виписки в електронній формі надаються відповідно до затверджених порядків взаємодії органів Казначейства з органами, що контролюють справляння надходжень бюджету.

На виконання встановленого статті 9 Закону України «Про судовий збір» обов`язку господарський суд перевірив факт зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України судового збору, сплаченого платіжною інструкцією в національній валюті № 0.0..1 від 05 липня 2024 року.

За наслідками перевірки інформації з автоматизованої системи документообігу суду Діловодство спеціалізованого суду платіжна інструкція №0.0..1 від від 05 липня 2024 року не відображається, відтак факт зарахування на казначейський рахунок суми у розмірі 2 241,75 грн. не підтвердився.

При дослідженні платіжної інструкції № 0.0..1 від від 05 липня 2024 року судом встановлено, що заявниця сплатила кошти за наступними реквізитами: кредит: UA 00009249, отримувач: Господарський суд Харківської області, код отримувача: 03500039, разом з тим платiжнi реквiзити Господарського суду Харківської області наступні: Отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Шевченк/22030101: Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Рахунок отримувача: UA3020653; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу: 101 (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд Харківської області (назва суду, де розглядається справа)

За таких обставин суд дійшов висновку, що платіжна інструкція в національній валюьті № 0.0..1 від від 05 липня 2024 року на суму 2 241,75 грн. не є належним доказом.

До того ж, відповідно до частини 5 статті 34 КУзПБ, боржник подає заяву до господарського суду за наявності майна, достатнього для покриття витрат, пов`язаних з провадженням у справі, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У даному випадку боржником - фізичною особою ОСОБА_1 не надано належних та допустимих доказів можливості в подальшому здійснити оплату послуг арбітражного керуючого у справі про його неплатоспроможність після реалізації майна боржника.

З урахуванням вищевикладеного, заявник - фізична особа ОСОБА_1 має усунути недоліки поданої нею заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, шляхом надання доказів на підтвердження наявності майна достатнього для покриття витрат, пов`язаних з провадженням у справі про неплатоспроможність або докази авансування винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень в сумі 45 420,00 грн на депозитний рахунок Господарського суду Харківської області.

Також, згідно з частиною 4 статті 116 КУзПБ, разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).

Згідно з пунктами 5, 6 частини 2 статті 124 КУзПБ, у плані реструктуризації боргів боржника зазначається розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів та вимоги кредиторів боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів.

За приписами частини 3 статті 124 КУзПБ, план реструктуризації боргів боржника може містити положення про відстрочення чи розстрочення або прощення (списання) боргів чи їх частини.

Натомість, заявником не надано до заяви проекту плану реструктуризації, який відповідав би приписам статті 124 КУзПБ.

Заявниця також стверджує, що нею не надано належних доказів наявної заборгованості (всі договори, квитанції, банківські виписки тощо, що підтверджують суми грошових вимог кредиторів, на підставі яких виникла заборгованість) через їх відсутність або втрату. Вказане твердження відхиляється судом, оскільки заявник як сторона договорів не позбавлений права звернутися до відповідних фінансових установ з метою отримання цих документів, проте доказів таких звернень заявником до заяви не додано.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 915/36/20 висловлена правова позиція, за якою на момент подачі заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржником повинні бути надані документи (первинні документи, договори, бухгалтерський баланс, судові рішення тощо), які підтверджують наявність ознак неплатоспроможності або її загрози, інакше таке банкрутство має ознаки фіктивного, тобто ініційованого з метою невиконання зобов`язань.

За таких обставин, заявник має усунути недоліки поданої заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, шляхом надання суду належних доказів наявності заборгованості перед кредиторами, вказаними у заяві, щодо кожного кредитора окремо і з документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми, суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання.

Відповідно до частин 3 статті 37 КУзПБ, господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно з статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення заяви фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху.

Керуючись статтями 1, 2, 30, 37, 116, 124 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 74, 164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про її неплатоспроможність (вх. № 218/25 від 23 січня 2025 року) залишити без руху.

2. Надати заявнику строк 5 днів з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків заяви, шляхом подання до суду:

- доказів на підтвердження наявності майна достатнього для покриття витрат, пов`язаних з провадженням у справі про неплатоспроможність або докази авансування винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень в сумі 45 420,00 грн на депозитний рахунок Господарського суду Харківської області;

- проекту плану реструктуризації боргів, який відповідатиме вимогам статті 124 Кодексу України з процедур банкрутства.

- належних доказів наявності заборгованості перед кредиторами, вказаними у заяві, щодо кожного кредитора окремо і з документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми, суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання.

3. Попередити заявника, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 28 січня 2025 року.

Суддя Юрченко В.С.