ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

21.01.2025 Справа № 905/125/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське»

до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська»

треті особи, які

не заявляють

самостійних

вимог на предмет

спору на стороні 1) Міністерство енергетики України

відповідача 2) Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України

за участю Офісу Генерального прокурора України

про стягнення збитків

Суддя Хабарова М.В.

Секретар судового засідання: Сухіна В.А.

за участю представників (в режимі відеоконференції):

від позивача Шох С.М.

від відповідача не з`явились

від третьої особи-1 Слуценко Р.П.

від третьої особи-2 не з`явились

від прокуратури Зливка К.О.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про відшкодування збитків (упущеної вигоди) в сумі 106375777,20 грн від самовільного користування надрами, які були надані в користування позивачу на підставі спеціального дозволу на користування надрами №3316 від 19.12.2003 та акту про надання гірничого відводу, внесеного до реєстру Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки 24.12.2013 №2724.

В обґрунтування свої позовних вимог позивач посилається на те, що з 01.10.2014 по 01.11.2017 відповідач безпідставно та неправомірно здійснював гірничі роботи з видобутку вугілля та проведення гірничих виробок у межах ділянок надр, які були надані у користування позивачу на підставі спеціального дозволу на користування надрами №3316 від 19.12.2003 та акту про надання гірничого відводу, внесеного до реєстру Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки від 24.12.2013 №2724. Внаслідок самовільного користування надрами відповідачем, в порушення вимог ст. 24 Гірничого Закону України, за твердженням позивача, відбулось зменшення балансових запасів вугілля в межах гірничого відводу ТОВ «Краснолиманське» на 130 тисяч тон, що спричинило позивачу великі збитки.

25.02.2020 до суду від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог №30/5 від 24.02.2020, згідно якої позивачем на підставі ст. 46 Господарського процесуального кодексу України заявлено про стягнення з відповідача збитків на суму ,20 грн.

15.04.2021 до суду від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, згідно якої заявлено про стягнення з відповідача збитків в сумі ,00 грн.

22.09.2021 до суду від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, за змістом якої позивачем заявлено до стягнення з відповідача збитки у вигляді неотриманого прибутку в сумі ,00 грн.

Рішенням Господарського суду Донецької області від 15.12.2021 у справі №905/125/20 у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» до Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» про відшкодування збитків (упущеної вигоди) в сумі ,00 грн відмовлено повністю.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 07.09.2022 рішення Господарського суду Донецької області від 15.12.2021 у справі №905/125/20 скасовано та прийнято нове рішення, яким позов задоволено повністю. Стягнуто з Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» збитки в сумі ,00 грн.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.02.2023 постанову Східного апеляційного господарського суду від 07.09.2022 та рішення Господарського суду Донецької області від 07.09.2022 у справі №905/125/20 скасовано, справу №905/125/20 передано на новий розгляд до Господарського суду Донецької області.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 28.03.2023 суддею Хабаровою М.В. прийнято справу №905/125/20 до свого провадження, підготовче засідання у справі призначено на 19.04.2023.

25.07.2023 через систему «Електронний суд» позивачем подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій позивач просить стягнути з відповідача ,16 грн в якості відшкодування збитків від самовільного користування надрами, які були надані в користування позивачу на підставі спеціального дозволу на користування надрами №3316 від 19.12.2003 та акту про надання гірничого відводу, внесеного до реєстру Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки 24.12.2013 за №2724.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 25.07.2023 прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог; відкладено підготовче засідання у справі на 22.08.2023; зобов`язано відповідача, третіх осіб та прокуратуру у строк до 15.08.2023 надати суду: письмові пояснення/заперечення на заяву позивача про збільшення позовних вимог.

Підготовчі засідання у справі неодноразово відкладались.

01.05.2024 через систему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про призначення у справі додаткової судової економічної експертизи.

14.05.2024 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли заперечення на клопотання про призначення у справі економічної експертизи, у яких зазначає, що позивач після передачі справи на новий розгляд фактично змінив підстави та предмет позову шляхом збільшення терміну спірних правовідносин та суми позову, тому суд не має права призначати експертизу в межах, на які вказує позивач. Крім того, призначення по справі економічної експертизи є недоцільним, не потягне ніяких наслідків для правильного вирішення справи та буде направлено на штучне затягнення розгляду справи.

У підготовчому засіданні 14.05.2024 оголошено перерву до 04.06.2024; відкладено вирішення клопотання про призначення та проведення по справі судово-економічної експертизи.

15.05.2024 на поштову адресу суду від прокуратури надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи у справі, у яких зазначає, що твердження позивача про необхідність з?ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань експерта, жодним чином не обґрунтовані. Крім того, у клопотанні не вказано, які саме обставини суд не може встановити за наявними у справі доказами.

04.06.2024 через систему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання, у якому просить проведення експертизи у справі доручити Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса».

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 04.06.2024 заяву позивача про призначення додаткової судової економічної експертизи від 01.05.2024, задоволено частково, призначено у справі №905/125/20 судову експертизу, проведення якої доручено Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», в іншій частині у задоволенні клопотання відмовлено, зупинено провадження у справі №905/125/20 на час проведення судової експертизи.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 12.08.2024 у справі №905/125/20 ухвалу Господарського суду Донецької області від 04.06.2024 у справі №905/125/20 скасовано, справу №905/125/20 передано на розгляд Господарського суду Донецької області.

Ухвалами Верховного Суду від 16.09.2024 та від 24.09.2024 касаційні скарги товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» на постанову Східного апеляційного господарського суду від 12.08.2024 у справі № 905/125/20 повернуто скаржнику.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 01.10.2024, з урахуванням ухвали суду від 28.10.2024, призначено підготовче засідання у справі №905/125/20 на 13.11.2024, запропоновано учасникам справи надати суду письмові пояснення по справі.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 13.11.2024, з урахуванням ухвали суду від 28.11.2024, відкладено підготовче засідання на 04.12.2024.

04.12.2024 через систему «Електронний суд» від позивача надійшло клопотання про призначення у справі комплексної судової економічно-товарознавчої експертизи, у якому зазначає, що скасовуючи ухвалу Господарського суду Донецької області від 04.06.2024 у справі №905/125/20, Східний апеляційний господарський суд вказав на те, що в матеріалах справи вже наявний висновок експерта фактично з аналогічних питань за період 08.11.2014-31.12.2015. Крім того, питання 1, 2 та 6 не відповідають Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, та мають бути викладені в іншому формулюванні. Також позивач вважає безпідставними доводи апеляційної інстанції, що фактично під час нового розгляду справи заявами про збільшення та зменшення позовних вимог змінено предмет позову, оскільки дане збільшення не пов`язане зі зміною предмета чи підстав позову. Таким чином, позивач на вирішення експерта пропонує поставити наступні питання:

1) на підставі наданих на дослідження документів, визначити документально підтверджений обсяг видобутого вугілля за період з 01.01.2016 по 01.11.2017 в межах ділянки шахтного поля Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» на полі діючої шахти «Краснолиманська», пласти m24, l3, k5 + k5в.

2) з урахуванням результатів дослідження за першим питанням, враховуючи надані на дослідження відомості, встановити вартість видобутого вугілля у період з 01.01.2016 по 01.11.2017 в межах ділянки шахтного поля Товариства з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» на полі діючої шахти «Краснолиманська», пласти m24, l3, k5 + k5в з урахуванням ціни на вугільну продукцію в динаміці формування вартості вугільної продукції виходячи з економічних показників та граничної ціни на вугільну продукцію у період з січня 2016 року по листопад 2017 року.

3) визначити розмір витрат, які мало відшкодувати Товариство з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» на користь Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» за надані послуги за договором №569/12 від 30.12.2003 за період з 01.01.2016 по 01.11.2017 з урахуванням приписів п. 2.3.1 договору №569/12 на здійснення послуг виробничого характеру та додаткових угод до нього.

4) у випадку неможливості надання відповіді на питання 3, визначити розмір:

- витрат з видобутку вугілля Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» за період з 01.01.2016 по 01.11.2017, в тому числі, виходячи з обсягу нарахування по заробітній платі, споживання електричної енергії, водопостачання та теплопостачання, водовідведення;

- середньомісячних витрат за період з 01.01.2016 по 01.11.2017, які мало відшкодувати Товариство з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» на користь Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» за надані послуги за договором №569/12 від 30.12.2003;

- середньомісячних витрат за період з 01.01.2016 по 01.11.2017, які мало відшкодувати Товариство з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» на користь Державного підприємства «Вугільна компанія «Краснолиманська» з видобутку вугілля.

5) визначити економічні показники, які повинні враховуватись при встановленні розміру безпідставно набутого майна для відшкодування його вартості.

6) з урахуванням результатів дослідження за питаннями 1-5, встановити документально підтверджену вартість безпідставно набутого майна Державним підприємством «Вугільна компанія «Краснолиманська» за період з 01.01.2016 по 01.11.2017 в результаті користування надрами, які надані Товариству з обмеженою відповідальністю «Краснолиманське» в користування на підставі спеціального дозволу №3316 від 19.13.2003 та акту про надання гірничого відводу, внесеного до реєстру Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки №2724 від 24.12.2013.

Підготовче засідання 04.12.2024 не відбулось у зв`язку з оголошенням на території м. Харків сигналу «повітряна тривога».

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 05.12.2024 призначено підготовче засідання у справі на 15.01.2025.

17.12.2024 на поштову адресу суду від прокуратури надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи у справі, у яких остання зазначає, що твердження позивача про необхідність з?ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань експерта, жодним чином не обґрунтовані. Крім того, у клопотанні не вказано, які саме обставини суд не може встановити за наявними у справі доказами.

31.12.2024 на поштову адресу суду від третьої особи-1 надійшли заперечення на клопотання позивача про призначення експертизи від 04.12.2024, у яких вона зазначає, що аналогічне клопотання про призначення експертизи з тими самими питаннями та тим же охопленим періодом розглядалось та було задоволено ухвалою Господарського суду Донецької області від 04.06.2024, що була скасована постановою Східного апеляційного господарського суду від 12.08.2024. Крім того, третя особа-1 вважає, що подання позивачем аналогічного клопотання про призначення експертизи, яке вже вирішене судом, є зловживанням процесуальними правами з метою затягування розгляду справи та перешкоджання здійснення судочинства, тому просить застосувати до позивача та адвоката Шоха С.М. заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 10.01.2025 призначено підготовче засідання у справі на 21.01.2025 у зв?язку з перебуванням судді Хабарової М.В. 15.01.2025 у відпустці.

У судове засідання 21.01.2025 в режимі відеоконференції з?явились представники позивача, третьої особи-1 та прокурор.

У судовому засіданні 21.01.2025 представник позивача підтримав клопотання про призначення та проведення у справі комплексної судової економічно-товарознавчої експертизи; представник третьої особи-1 та прокурор, в свою чергу, проти його задоволення заперечили.

Розглянувши клопотання позивача про призначення у справі комплексної судової економічно-товарознавчої експертизи, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для його задоволення, зважаючи на доводи постанови Східного апеляційного господарського суду від 12.08.2024 у справі №905/125/20, як суду вищої інстанції, які є обов`язковими для суду першої інстанції.

Стосовно клопотання третьої особи-1 про зловживання процесуальними правами позивачем суд зазначає наступне.

За змістом ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України однією із основних засад господарського судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, а саме: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 03.12.2024 у справі №487/6342/18 визначено, що формулювання «зловживання правом» необхідно розуміти як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дію без права. Сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій, які складають зміст відповідного суб`єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права.

Враховуючи вищевикладені норми чинного законодавства, правові висновки Верховного Суду, стадію розгляду справи (підготовче провадження) та її завдання, визначені ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, суд не вбачає зловживання процесуальними правами позивачем, оскільки звернення до суду з клопотанням про призначення судової експертизи не суперечить завданню господарського судочинства та можливість подання вказаного клопотання передбачена ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає процесуальні права і обов`язки сторін, тому правові підстави для визнання зловживання процесуальними правами позивачем відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадку, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з необхідністю забезпечення реалізації всіма учасниками процесу своїх процесуальних прав і обов`язків, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, задля дотримання принципів рівності та змагальності сторін, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 177, 182, 183, 202, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивача про призначення у справі комплексної судової економічно-товарознавчої експертизи.

2. Відкласти підготовче засідання у справі на 11.02.2025 о 15:20. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Донецької області за адресою: 61022, м. Харків, пр-т Науки, 5, зал № 409. Явку повноважних представників учасників справи визнати НЕ обов`язковою.

3. Участь у судовому засіданні в цілях безпеки можлива для учасників процесу виключно в режимі відеоконференції.

4. Звернути увагу учасників справи на те, що проведення судового засідання у призначені дату та час буде залежати від реальної поточної ситуації у країні і місті Харкові та можливе виключно за наявності відносно безпечних умов для проведення такого засідання (перебування суддів, працівників суду за адресою суду).

5. Роз`яснити учасникам справи, що в умовах дії режиму воєнного стану, з міркувань безпеки та враховуючи приписи ст. 3 Конституції України, судове засідання може бути перенесене на іншу дату, про що сторони будуть повідомлені.

6. Звернути увагу учасників справи, що відповідно до ст. 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

7. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

8. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.В. Хабарова