УХВАЛА

про забезпечення позову

м. Київ

29.01.2025Справа № 910/7947/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівон А.М., розглянувши матеріали

заяви відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО"

про забезпечення позову в межах повороту виконання рішення

у справі № 910/7947/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРАЛ БУД" 03035, м. Київ, вул. Солом`янська, буд. 1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" 04119, м. Київ, вул. Білоруська, буд. 38-Б

про визнання договорів недійсними та застосування наслідків їх недійсності

Представники сторін: без виклику.

Обставини справи :

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРАЛ БУД" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО", у якому просило:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, посвідчений 05.06.2020 Трач Г.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та зареєстрований в реєстрі за № 903, за яким ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" на користь ТОВ "ЛІГА ІНФО" було продано гараж, автостоянка № 37 в підземній автостоянці секція "Б", загальною площею 16,0 кв.м, що розташований за адресою: місто Київ, вулиця Старонаводницька, будинок 13, секц. Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, посвідчений 05.06.2020 Трач Г.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та зареєстрований в реєстрі за № 901, за яким ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" на користь ТОВ "ЛІГА ІНФО" було продано гараж, автостоянка № 38 в підземній автостоянці секція "Б", загальною площею 15,6 кв.м, що розташований за адресою: місто Київ, вулиця Старонаводницька, будинок 13, секц. Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежилих приміщень, посвідчений 05.06.2020 Трач Г.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та зареєстрований в реєстрі за № 902, за яким ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" на користь ТОВ "ЛІГА ІНФО" було продано нежилі приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 13) площею 128,30 кв.м; МСК площею 9,10 кв.м (в літ. А), загальною площею 137,4 кв.м, що розташовані за адресою: місто Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- застосувати наслідки недійсності правочину щодо договору купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого 05.06.2020 Трач Г.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та зареєстрованого в реєстрі за № 903, а саме: витребувати з незаконного володіння ТОВ "ЛІГА ІНФО" на користь ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" нерухоме майно: гараж, автостоянка № 37 в підземній автостоянці секція "Б", загальною площею 16,0 кв.м, що розташований за адресою: місто Київ, вулиця Старонаводницька, будинок 13, секц. Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- застосувати наслідки недійсності правочину щодо договору купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого 05.06.2020 Трач Г.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та зареєстрованого в реєстрі за № 901, а саме: витребувати з незаконного володіння ТОВ "ЛІГА ІНФО" на користь ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" нерухоме майно: гараж, автостоянка № 38 в підземній автостоянці секція "Б", загальною площею 15,6 кв.м, що розташований за адресою: місто Київ, вулиця Старонаводницька, будинок 13, секц. Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00);

- застосувати наслідки недійсності правочину щодо договору купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого 05.06.2020 Трач Г.М., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та зареєстрованого в реєстрі за № 902, а саме: витребувати з чужого незаконного володіння ТОВ "ЛІГА ІНФО" на користь ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" нерухоме майно: нежилі приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 13) площею 128,30 кв.м; МСК площею 9,10 кв.м (в літ. А), загальною площею 137,4 кв.м, що розташовані за адресою: місто Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що спірні договори укладені всупереч інтересам позивача, направлені на реалізацію змови керівників сторін щодо позбавлення позивача активів, про що свідчить ціна цих договорів, яка є нижчою як за ринкову, так і за балансову вартість, укладені директором ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" із зловживанням власними повноваженнями, за умови усвідомлення невідповідності правочинів за наслідками дійсним інтересам та волевиявленню позивача як юридичної особи та призведення до спричинення позивачу шкоди, тобто укладені з порушенням приписів статей 13, 92, 203, 232, 237, 238 Цивільного кодексу України, що є підставою для визнання їх недійсними у відповідності до статей 215, 232 цього Кодексу. Також позивач вказує, що спірні договори є фраудаторними правочинами, оскільки були укладені з метою ухилення від виконання зобов`язань перед ТОВ "ЕРІФІЯ" щодо реєстрації на користь останнього податкової накладної, а також з метою уникнення накладення арешту на нерухоме майно і грошові кошти та наступного звернення стягнення на майно.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 року, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 року, позов задоволено повністю, визнано недійсними спірні договори купівлі-продажу нерухомого майна, застосовано наслідки їх недійсності шляхом витребування з незаконного володіння відповідача на користь позивача нерухомого майна, стягнуто з відповідача на користь позивача 15 840,01 грн. судового збору.

Додатковою постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.07.2024 року заяву керівника ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" про прийняття додаткового рішення задоволено частково. Стягнуто з ТОВ "ЛІГА ІНФО" на користь ТОВ "ЦЕНТРАЛ БУД" судові витрати, пов`язані з розглядом справи в суді апеляційної інстанції, в розмір 25 500,00 грн. У задоволенні решти вимог відмовлено.

Поряд із цим, через канцелярію суду 01.11.2023 від позивача надійшла заява про компенсацію витрат на правничу допомогу, відповідної до якої позивач просить стягнути з відповідача понесені ним судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 30 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.12.2023 року у зв`язку з надходженням апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" на рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 року та витребуванням матеріалів справи ухвалою апеляційної інстанції від 20.11.2023 року, зупинено провадження у справі № 910/7947/23 до перегляду в апеляційному порядку рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 та повернення матеріалів справи до Господарського суду міста Києва.

Постановою Верховного Суду від 22.10.2024 року постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 року, рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 року і додаткову постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.07.2024 року у справі № 910/7947/23 скасовано, справу направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Матеріали справи № 910/7947/23 надійшли до Господарського суду міста Києва 04.11.2024 року.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.11.2024 року справу № 910/12823/21 передано на розгляд судді Селівону А.М.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2024 року у зв`язку з відпусткою судді Ваврікової О.С. матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРАЛ БУД" про ухвалення додаткового рішення у справі № 910/7947/23 передано на розгляд судді Андреїшиній І.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.11.2024 року поновлено провадження у справі № 910/7947/23 з розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРАЛ БУД" про компенсацію витрат на правничу допомогу у справі у справі № 910/7947/23, розгляд заяви позивача про компенсацію витрат на правничу допомогу у справі у справі № 910/7947/23 призначено в судовому засіданні 27.11.2024 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.11.2024 року справу № 910/7947/23 прийнято до свого провадження суддею Селівоном А.М., постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 12.12.2024 року.

Судом встановлено, що до початку судового засідання через систему "Електронний суд" 06.12.2024 року від представника відповідача - ТОВ "ЛІГА ІНФО" надійшла заява б/н від 05.11.2024 року про поворот виконання рішення, в якій заявник на підставі ст. 333 ГПК України просить суд здійснити поворот виконання рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 року і постанови Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 року у справі № 910/7947/23; Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записи: Номер запису про право власності / довірчої власності: 55658757, від 13.06.2024 року 12:28:35, державний реєстратор: приватний нотаріус Швець Руслан Олегович, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, про реєстрацію права власності ТОВ "Централ Буд" на об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №37 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 16, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б; Номер запису про право власності / довірчої власності: 55658786, від 13.06.2024 12:33:10, державний реєстратор: приватний нотаріус Швець Руслан Олегович, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, про реєстрацію права власності ТОВ "Централ Буд" на об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №38 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 15,6, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б.

Також у вказаній заяві відповідач (заявник) просить суд вжити заходи забезпечення позову у справі № 910/7947/23 шляхом накладення арешту на об`єкти нерухомого майна: об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №37 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 16, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б; об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №38 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 15,6, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б; об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, нежилі приміщення з №1 по №11 (групи приміщень №13) площею 128,30 кв.м; МСК площею 9,10 кв.м. (в літ. А), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 137.4, адреса: м. Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 3, а також заборонити всім суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які реєстраційні записи (рішення) до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, окрім як за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" () щодо вказаних об`єктів нерухомого майна.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.2024 року заяву відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" про поворот виконання рішення в частині про забезпечення позову у справі № 910/7947/23 повернуто без розгляду на підставі ч. 7 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України.

У підготовчому засіданні 12.12.2024 року за клопотанням представника відповідача протокольною ухвалою оголошено перерву до 12.02.2025 року.

Окрім цього 16.01.2025 року через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшла заява б/н від 16.01.2025 року про забезпечення позову, з доказами надсилання на адресу позивача, в якій відповідач просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкти нерухомого майна: об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №37 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 16, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б; об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №38 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 15,6, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б; об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, нежилі приміщення з №1 по №11 (групи приміщень №13) площею 128,30 кв.м; МСК площею 9,10 кв.м (в літ. А), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 137,4, адреса: м. Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 3, а також заборонити всім суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які реєстраційні записи (рішення) до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, окрім як за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" () щодо вказаних об`єктів нерухомого майна.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.01.2025 року заяву передано на розгляд судді Селівону А.М.

В свою чергу, через систему "Електронний суд" 21.01.2025 року від представника позивача надійшли заперечення б/н від 20.01.2025 року на клопотання (заяву) про забезпечення позову, в яких позивач заперечує проти заяви відповідача про забезпечення позову, посилаючись на те, що процесуальними нормами ГПК встановлено виключне право позивача звертатись із заявами про забезпечення позову, а також безпідставність та необґрунтованість доводів відповідача.

Дослідивши подану відповідачем в межах заяви про поворот виконання рішення заяву б/н від 16.01.2025 року про забезпечення позову та матеріали справи суд зазначає, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. 8 ст. ст. 333 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову.

В контексті приписів вказаної статті, оскільки заявником вимоги про вжиття заходів забезпечення позову заявлені в межах процедури повороту виконання рішення на підставі заяви б/н від 05.12.2024 року суд зазначає, що за відсутності інших процесуальних норм, які визначають порядок вжиття заходів забезпечення позову на стадії вирішення питання про поворот виконання рішення згідно ст. 333 ГПК України, за висновками суду застосуванню у даному випадку підлягають саме норми глави 10 розділу І Господарського процесуального кодексу України, які регулюють, зокрема, процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову, зміст і форму відповідної заяви, документи, що додаються до такої заяви та порядок її розгляду судом тощо.

Так, відповідно до ст.136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У відповідності до ч. 5 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони, зокрема, проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Частинами 10, 11 статті 137 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заходи забезпечення позову не повинні порушувати прав інших акціонерів (учасників) господарського товариства; не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Суд наголошує, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Інститут забезпечення позову передбачає можливість захисту особою порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (Рішення Конституційного Суду України від 31.05.2011 року №4-рп/2011), сприяє виконанню рішень суду і гарантує можливість реалізації кожним конституційного права на судовий захист, встановленого ст.55 Конституції України (Рішення Конституційного Суду України від 16.06.2011р. №5-рп/2011).

Отже, заходи до забезпечення позову застосовуються господарським судом як засіб запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів особи та гарантія реального виконання рішення суду.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників справи; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даної справи.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Господарський суд не повинен вживати таких заходів до забезпечення позову, які фактично є тотожними задоволенню заявлених вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з вимогами, які розглядаються у справі, що передбачає передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звернувся до суду або які оспорюються у справі, та майнових наслідків заборони здійснювати певні дії.

Рішенням Конституційного Суду України у справі №3-рп/2003р від 30.01.2003 року визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до ст.17 Закону України ,,Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" та ст. 11 ГПК України суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з справ людини як джерело права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При цьому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

За приписами ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Частиною 3 статті 2 ГПК України передбачено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивність та пропорційність.

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст.2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є, зокрема, забезпечення права кожному на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Отже, вирішуючи питання щодо забезпечення позову суд зобов`язаний виходити із інтересів позивача і вимог Конституції України щодо обов`язковості виконання рішень суду та вживати всі необхідні дії для забезпечення виконання рішення.

Отже, вирішуючи питання забезпечення позову як на стадії відкриття провадження у справі, під час підготовчого провадження, так і під час вирішення питання про поворот виконання судового рішення суд, не вдаючись до оцінки підставності позову та/або заперечень відповідача проти позову та вірогідності задоволення/відмови позовних вимог, має лише керуватися власним уявленням про те, чи може невжиття відповідних заходів забезпечення позову утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду, у разі задоволення позову.

Оскільки позивач звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру, то в даному випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача/відповідача, спір щодо яких розглядається судом у даній справі.

При цьому, в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки сторона не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження без нових звернень до суду.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.08.2018 року у справі №910/1040/18, від 16.08.2018 року у справі №910/1040/18, від 07.09.2020 року у справі №904/1766/20, від 26.08.2020 року у справі №907/73/19, від 24.06.2020 року у справі №902/1051/19.

Тобто, суд має дослідити, чи може відсутність вжиття заявлених стороною заходів забезпечення позову істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача та відповідача.

Згідно пункту 87 рішення Європейського суду з прав людини від 06.09.2005 року у справі "Салов проти України" принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23.06.1993, серія A, № 262, с. 25, § 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (див. Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27.10.1993, серія A, № 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23.10.1996, Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38). Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (див. рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).

Так, відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд зазначає, що у відповідності до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

В свою чергу, суд зазначає, що підстави для вжиття заходів забезпечення позову повинні оцінюватись судом у безпосередньому зв`язку з предметом позовних вимог та з позиції ймовірності настання несприятливих наслідків для учасників справи, в даному випадку, для відповідача.

Наразі, в обґрунтування заяви б/н від 16.01.2025 року про забезпечення позову, поданої в межах заяви про поворот виконання рішення, відповідач посилається на вчинення позивачем - ТОВ "Централ Буд" до моменту складання повного тексту постанови Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 року у справі № 910/7947/23 дій щодо перереєстрації спірного нерухомого майна, а саме:

- Номер запису про право власності / довірчої власності: 55658757, від 13.06.2024 року 12:28:35, державний реєстратор: приватний нотаріус Швець Руслан Олегович, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, про реєстрацію права власності ТОВ «Централ Буд» на об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №37 в підземній автостоянці секція «Б», об`єкт житлової нерухомості: Нi, загальна площа (кв.м): 16, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б;

- Номер запису про право власності / довірчої власності: 55658786, від 13.06.2024 року 12:33:10, державний реєстратор: приватний нотаріус Швець Руслан Олегович, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, про реєстрацію права власності ТОВ «Централ Буд» на об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №38 в підземній автостоянці секція «Б», об`єкт житлової нерухомості: Нi, загальна площа (кв.м): 15,6, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б;

- Номер запису про право власності / довірчої власності: 55658817, від 13.06.2024 року 12:39:19, державний реєстратор: приватний нотаріус Швець Руслан Олегович, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, про реєстрацію права власності ТОВ «Централ Буд» на об`єкт нерухомого майна: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, нежилі приміщення з №1 по №11 (групи приміщень №13) площею 128,30 кв.м.; МСК площею 9,10 кв.м. (в літ. А), об`єкт житлової нерухомості: Нi, загальна площа (кв.м): 137,4, адреса: м. Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 3.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного заявник наголошує на наявності обставин, які доводять, що невжиття заявлених заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника.

Зокрема, як зазначає заявник, подальше вчинення реєстраційних дій відносно спірного нерухомого майна під час триваючого нового розгляду справи № 910/7947/23, в тому числі з ініціативи ТОВ «Централ Буд» реєстрація спірних об`єктів нерухомого майна, свідчить про існування реальної загрози, що право власності на спірне майно може бути відчужене третім особам, які, в свою чергу, можуть набувати зазначене майно як добросовісні набувачі, а відтак відповідач змушений буде звертатись до суду з окремими позовами про витребування майна вже від третіх осіб.

Отже, зазначене в сукупності, на переконання заявника, свідчить про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову у даній справі, позаяк існує реальна загроза вчинення позивачем реєстраційних дій, наслідки яких в майбутньому ставлять під сумнів можливість забезпечення реального відновлення та захисту прав відповідача, оскільки рішення суду буде неефективним.

Суд зазначає, що звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову заявник повинен обґрунтувати причини звернення із такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Наразі, у кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.11.2020 року у справі № 922/2419/20.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 21.12.2021 року у справі № 910/10598/21, передумовою забезпечення позову є обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову, що гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову заявленим позивачем вимогам, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (заявника).

Суд зазначає, що поворот виконання рішення це процесуальний спосіб захисту прав боржника, який фактично спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, адже правова підстава для набуття майна відпала.

Оцінюючи викладені в заяві про забезпечення позову доводи відповідача та зміст заявлених позовних вимог судом взято до уваги, що арешт має стосуватися майна, належного до предмету спору, та той факт, що питання щодо повороту виконання рішення у даній справі № 910/7947/23 стосується права власності на об`єкти нерухомого майна, власником яких на даний час є ТОВ "Централ Буд", яке не обмежене в праві розпоряджатися ними як об`єктами власності на власний розсуд, не дивлячись на скасування постановою Верховного Суду від 22.10.2024 року постанови Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 року, рішення Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 року і додаткової постанови Північного апеляційного господарського суду від 15.07.2024 року у справі № 910/7947/23.

Отже, вказані обставини, зокрема, щодо реєстрації спірних об`єктів нерухомого майна за позивачем до моменту виготовлення повного тексту постанови Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024 року, підтверджують доводи заявника щодо наявності ризику вчинення ТОВ "Централ Буд" нових реєстраційних дій та можливого відчуження майна, оскільки останній як власник може розпоряджатися таким майном, вчиняти дії, які в подальшому можуть ускладнити або унеможливити відновлення прав ТОВ "ЛІГА ІНФО" у разі задоволення заяви про поворот виконання рішення.

За висновками суду, фактичними обставинами спірних правовідносин підтверджується існування загрози нівелювання мети звернення ТОВ "ЛІГА ІНФО" до суду із заявою про поворот виконання рішення у справі № 910/7947/23, оскільки у разі вчинення ТВ "Централ Буд" певних дій із розпорядження спірним нерухомим майном, задоволення заяви про поворот виконання рішення не призведе до фактичного відновлення прав та інтересів, з метою захисту яких відповідач звернувся до суду з заявою про поворот виконання рішення, оскільки заявник буде змушений звертатися до суду з новими позовами/заявами. Тобто, ТОВ "ЛІГА ІНФО" доведеться докласти зусиль і витрат, щоб відновити свої права на спірні об`єкти нерухомого майна, або взагалі останнє виявиться неможливим.

Додатково судом враховано, що самим позивачем в поданій суду позовній заяві про визнання договорів недійсними та застосування наслідків їх недійсності заявлено про застосування заходів забезпечення позову, в обґрунтування необхідності вжиття яких позивач посилався на попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні рішення суду в цій справі у разі задоволення позовних вимог та гарантування захисту прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, адже, як наголошено ТОВ "Централ Буд", відновлення порушеного права позивача у даному випадку постане в залежність від наявності у відповідача нерухомого майна, яке є предметом спірних договорів.

Так, за результатом оцінки наданих відповідачем доказів, в тому числі враховуючи відсутність остаточного рішення суду про визнання недійсними означених договорів купівлі - продажу нерухомого майна та застосування наслідків недійсності правочинів, позаяк питання про наявність або відсутність підстав для визнання таких договорів недійсними буде вирішено за результатами нового розгляду у справі №910/7947/23, в якому вирішується спір про захист права власності, суд вважає обґрунтованими припущення заявника щодо можливості в подальшому здійснення реєстраційних дій щодо об`єктів нерухомого майна, тому заборона суб`єктам державної реєстрації вчинення будь - яких реєстраційних дій щодо спірних об`єктів нерухомого майна, за висновками суду, є адекватним заходом забезпечення та відповідає предмету позову.

При цьому судом враховано правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 03.05.2022 року у справі № 906/781/21, згідно якої постановляючи ухвалу про заборону стороні або третім особам вчиняти певні дії, господарський суд повинен точно визначити, які саме дії забороняється вчиняти.

В свою чергу, з метою забезпечення балансу інтересів сторін вважає за доцільне зазначити, що заявлені відповідачем заходи забезпечення позову шляхом заборони всім суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які реєстраційні записи (рішення) до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, окрім як за заявою відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" щодо вказаних об`єктів нерухомого майна, не відповідають процесуальним нормам, що регулюють дані правовідносини, зокрема, вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності та збалансованості інтересів сторін, оскільки передбачають надання необґрунтованих переваг відповідачеві та надання останньому права самостійно та одноособово розпоряджатись спірним нерухомим майном до розгляду спору у справі № 910/7947/23 по суті, відтак наведене вище свідчить про необхідність викладення резолютивної частини даної ухвали шляхом зазначення адекватних та обґрунтованих заходів забезпечення позову, які відповідатимуть меті їх застосування та перебуватимуть у безпосередньому зв`язку з предметом позову.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини та виходячи з вимог процесуального закону, який регулює підстави та заходи забезпечення позову, зокрема, статей 136, 137 ГПК України, судом встановлено наявність зв`язку між заявленими відповідачем заходами забезпечення позову і предметом спору, та часткову співмірність та адекватність таких заходів із позовними вимогами, у зв`язку з чим з метою забезпечення рівності та збалансованості інтересів сторін суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення поданої заяви відповідача про забезпечення позову в межах заяви про поворот виконання рішення, оскільки невжиття заходів до забезпечення позову може істотно ускладнити ефективний захист прав та інтересів сторін у даній справі.

Судом враховано, що обраний заявником захід забезпечення позову є тимчасовим, на період вирішення спору, з метою зупинення та запобігання вчиненню під час розгляду справи дій, які матимуть відповідні юридичні наслідки, що можуть істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника в межах даного спору.

Водночас суд враховує, що обраний заявником захід забезпечення позову не обмежує права ТОВ "Централ Буд" щодо його господарської діяльності до вирішення спору по суті, оскільки лише запровадить тимчасові обмеження можливості позивача вільно розпоряджатися нерухомим майном, яке є предметом спору, залишивши за ним, на час розгляду справи, правомочності володіння та користування відповідними об`єктами нерухомості, та існування таких обмежень дозволить створити належні умови для запобігання перешкод у реалізації прав заявника на судовий захист та у реалізації повороту рішення суду, в разі прийняття відповідного процесуального рішення.

Окрім цього в частині заперечень позивача проти заяви про забезпечення позову, поданої боржником в межах заяви про поворот виконання рішення у справі № 910/7947/23, з посиланням на надання виключного права звернення з заявами про забезпечення позову позивачу, суд зазначає, що дана заява подана боржником в порядку ст. 333 ГПК України як засіб забезпечення в межах заяви про поворот виконання рішення, про що судом зазначено вище в мотивувальній частині даної ухвали, відтак відповідні доводи позивача судом до уваги не приймаються як безпідставні.

Відповідно до статті 141 Господарського процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача (в даному випадку позивача), які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З приводу зустрічного забезпечення суд зазначає, що застосування означених заходів у відповідності до ч. 1 ст. 141 Господарського процесуального кодексу України є правом, а не обов`язком суду для реалізації якого, у даному випадку, у господарського суду достатні підстави відсутні.

Згідно ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 234, 235, 333 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" про забезпечення позову задовольнити частково.

2. Вжити заходи забезпечення позову у справі № 910/7947/23 шляхом:

накладення арешту на об`єкти нерухомого майна:

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №37 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 16, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №38 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 15,6, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, нежилі приміщення з №1 по №11 (групи приміщень №13) площею 128,30 кв.м; МСК площею 9,10 кв.м (в літ. А), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 137,4, адреса: м. Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 3;

заборони всім суб`єктам державної реєстрації вчиняти будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які реєстраційні записи (рішення) до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна:

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №37 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 16, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, автостоянка №38 в підземній автостоянці секція "Б", об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 15,6, адреса: м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 13, секц. Б;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, нежилі приміщення з №1 по №11 (групи приміщень №13) площею 128,30 кв.м; МСК площею 9,10 кв.м (в літ. А), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа (кв.м): 137,4, адреса: м. Київ, вулиця Окіпної Раїси, будинок 3.

3. В задоволенні решти заяви відповідача про забезпечення позову відмовити.

4. Дана ухвала відповідно до положень Закону України "Про виконавче провадження" є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років із наступного дня після набрання нею законної сили.

5. Стягувачем за даною ухвалою є: Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІГА ІНФО" (04119, м. Київ, вул. Білоруська, буд. 38-Б, ).

6. Боржником за даною ухвалою є: Товариство з обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРАЛ БУД" (03035, м. Київ, вул. Солом`янська, буд. 1, ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Артем Миколайович Селівон