ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"03" лютого 2025 р. Справа № 910/11239/24

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Шапран В.В.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко»

на рішення Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 (повне рішення складене 28.11.2024)

у справі №910/11239/24 (суддя - Паламар П.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Апплабс Лімітед»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко»

про зобов`язання вчинити дії.

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Апплабс Лімітед», як учасник Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» з розміром частки 50% статутного капіталу, звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» про зобов`язання надати належним чином засвідчені копії документів згідно переліку.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 (повне рішення складене 28.11.2024) у справі №910/11239/24 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Апплабс Лімітед» задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» 25.12.2024 засобами поштового зв`язку звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, згідно якої просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Також в прохальній частині апеляційної скарги скаржником викладено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якої зазначено, що оскаржуване рішення отримано представником відповідача 19.12.2024.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 07.01.2025 апеляційну скаргу у справі №910/11239/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Шапран В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Сітайло Л.Г., Андрієнко В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.01.2025 відкладено вирішення питання про відкриття/відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення апеляційної скарги без руху у справі №910/11239/24 до надходження її матеріалів до Північного апеляційного господарського суду.

16.01.2025 Товариством з обмеженою відповідальністю «Апплабс Лімітед» подано заперечення проти відкриття апеляційного провадження, у яких позивач просить відмовити у відкритті апеляційного провадження у зв`язку з необґрунтованістю заяви відповідача про поновлення строку.

23.01.2025 Господарський суд міста Києва скерував матеріали справи №910/11239/24 до Північного апеляційного господарського суду.

Суд вказує на те, що 18.10.2023 набрав чинності Закон України №3200-ІХ від 29.06.2023 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами». Вказаним законом внесені відповідні зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до ч. ч. 1 та 5 ст. 6 ГПК України у редакції від 18.10.2023 у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Згідно з ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Частиною 8 вказаної статті також передбачено, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, суд зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України, починаючи з 18.10.2023, зобов`язане зареєструвати електронний кабінет в обов`язковому порядку, що, однак, не позбавляє права відповідача подавати процесуальні документи в паперовій формі.

Вбачається, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» подана до суду в паперовій формі. У тексті скарги відсутні відомості щодо наявності чи відсутності у скаржника електронного кабінету. Однак, згідно відповіді №6696865 від 03.02.2025 у скаржника відсутній зареєстрований електронний кабінет ЄСІТС.

Відповідно до ч. 2 ст. 260 ГПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього кодексу, а також подана особою, яка відповідно до ч. 6. ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення ст. 174 цього кодексу.

У свою чергу, абз. 1 ч. 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 ГПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Таким чином, оскільки дана апеляційна скарга подана особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 6 цього кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, наявні підстави для залишення такої скарги без руху.

Отже, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» на рішення Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 у справі №910/11239/24 підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави подання скарги особою, яка відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (ч. 1 ст. 174 ГПК України).

При цьому, суд зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абз. 2 ч. 1 цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до ст. 6 цього кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Також, як було зазначено, Товариство з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду. Відповідач зазначає, що представник Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» отримав копію рішення 19.12.2024.

Проте, апеляційний суд зазначає, що аргументи відповідача з приводу наявності підстав для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, оскільки у даному випадку повне рішення Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 складене 28.11.2024, відповідач мав подати апеляційну скаргу у строк до 18.12.2024 включно. Натомість, дану апеляційну скаргу подано 25.12.2024, тобто з пропуском процесуального строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд звертає увагу також на те, що згідно положення п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього кодексу (ч. 3 ст. 256 ГПК України).

Як було зазначено вище, в якості обґрунтування поновлення процесуального строку на подання апеляційної скарги скаржник посилається на те, що рішення отримано представником лише 19.12.2024 шляхом ознайомлення з матеріалами справи.

Так, матеріали справи містять докази на підтвердження того, що суд першої інстанції у встановленому порядку надіслав відповідачу копію рішення засобами поштового зв`язку, оскілки останній не виконав обов`язку щодо реєстрації електронного кабінету. Поряд з цим, поштове відправлення з копією рішення, яке надсилалося відповідачу, було повернуто до суду у зв`язку з закінченням терміну зберігання (а. с. 87). На копії конверта міститься підпис представника відповідача про отримання копії рішення 19.12.2024, про що зазначено у заяві про поновлення строку.

З матеріалів справи вбачається, що у суді першої інстанції поштова кореспонденція, а саме копії ухвал про відкриття провадження у справі від 16.09.2024, про призначення справи до розгляду від 15.10.2024, про закриття підготовчого провадження від 29.10.2024 та оскаржуваного рішення надсилалася Товариству з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» на адресу його місцезнаходження, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також в апеляційній скарзі: 03057, місто Київ, вул. Марії Капніст, будинок 2, офіс 3. Однак, поштові відправлення суду поверталися за зворотною адресою у зв`язку з відсутністю адресата.

Отже, відповідач не здійснював жодних активних дій щодо своєчасного отримання поштової кореспонденції у цій справі, а також не зареєстрував електронний кабінет.

При цьому, 24.10.2024 представником Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» адвокатом Васильєвим В.В. подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи, який в той же день здійснив відповідне ознайомлення.

Відповідно до висновків, викладених, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12.12.2019 у справі №911/2052/18, незважаючи на обізнаність про відоме судове провадження у справі, особа не вживала заходів, щоб дізнатись про його стан, зокрема, користуючись засобами поштового зв`язку, відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень тощо, та не скористалася процесуальними правами навести свої доводи та міркування, заперечення проти заяв, доводів і міркувань інших осіб, передбачене ст. 42 ГПК України, зокрема, шляхом участі в судових засіданнях, подання відзивів та надання доказів. При цьому, скаржник був обізнаний про наявність судового провадження у цій справі протягом тривалого часу та не обґрунтував об`єктивної неможливості скористатись передбаченими ст. 42 ГПК України правами чи отримувати поштову кореспонденцію за його адресою.

Таким чином, суд вказує на те, що відповідач безумовно знав про наявність даного судового провадження та був зобов`язаний стежити за рухом справи і ухваленими судовими рішеннями.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень 02.12.2024 забезпечено надання загального доступу до рішення Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 у справі №910/11239/24.

Враховуючи наведені положення, відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитися з оскаржуваним рішенням суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень значно раніше дати, зазначеної ним у заяві про поновлення строку.

Однак, лише 19.12.2024 представником апелянта адвокатом Васильєвим В.В. подано до Господарського суду міста Києва заяву про видачу рішення суду.

Поряд з цим, з урахуванням дії презумпції обізнаності про судову справу, скаржником не надано доказів, що підтверджують унеможливлення отримання ним судового рішення засобами поштового зв`язку, а також ознайомлення з повним текстом судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень впродовж 17 днів (з момент публікації рішення 02.12.2024 і до 19.12.2024, коли представником апелянта адвокатом Васильєвим В.В. подано заяву про видачу рішення суду).

Відповідач аргументує поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження виключно врученням йому копії рішення суду за його заявою. Проте, на переконання суду, враховуючи факт обізнаності скаржника з ходом судового провадження, а також наявність можливості самостійно ознайомитися з рішенням у Єдиному державному реєстрі судових рішень, останній безпідставно зволікав із вчиненням дій щодо подання апеляційної скарги.

При цьому, у заяві про поновлення строку про наведені обставини відповідачем не вказано та не зазначено про факт обізнаності з ходом судового провадження у справі №910/11239/24.

З урахуванням усього вищезазначеного, наведені обставини у їх сукупності, на переконання апеляційного суду, унеможливлюють визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, викладених Товариством з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» в апеляційній скарзі.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 256 цього кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» також підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави необґрунтованості заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідачу слід дотриматися зазначених в цій ухвалі вказівок і надати суду заяву про поновлення строку з іншими мотивами на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Одночасно суд звертає увагу скаржника, що відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 261 цього кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 260 ГПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» на рішення Господарського суду міста Києва від 26.11.2024 у справі №910/11239/24 залишити без руху, надавши скаржникові строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

2. Повідомити скаржника, що відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України Товариство з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко» зобов`язане зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

3. Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю «МЛП Ко», що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків в частині реєстрації електронного кабінету, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржникові, а у випадку неусунення у встановлений термін недоліків в частині подання заяви про поновлення строку - у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Суддя В.В. Шапран