УХВАЛА

про повернення позовної заяви і доданих до неї документів

м. Київ

04.02.2025Справа №910/1000/25

Суддя Господарського суду міста Києва Бойко Р.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до 1. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ),

2. ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_3 )

про виключення осіб із складу учасників товариства, зобов`язання вчинити дії, скасування протоколу загальних зборів, призначення особи керівником,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду міста Києва із позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якому просить суд:

1) виключити ОСОБА_3 зі складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс";

2) виключити ОСОБА_2 зі складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс";

3) зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс" виплатити ОСОБА_3 його частку у статутному капіталі пропорційно її вартості на день ухвалення рішення;

4) зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс" виплатити ОСОБА_2 її частку у статутному капіталі пропорційно її вартості на день ухвалення рішення;

5) визнати неправомірним та скасувати протокол загальних зборів товариства №1/2021 від 18.03.2021 в частині пункту 7 про призначення ОСОБА_3 керівником, директором товариства;

6) призначити ОСОБА_1 керівником (директором), особою, яка має право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс".

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 вказує, що вона є учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс" та володіє 25% статутного капіталу, що становить 102 500,00 грн. Протоколом загальних зборів Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс" №1/2021 від 18.03.2021 (п. 7) учасника товариства гр. ОСОБА_3 призначено на посаду директора товариства з усіма повноваженнями, передбаченими статутом, внесено відповідні зміни до даних про юридичну особу у Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Як стверджує позивач, після обрання ОСОБА_3 на посаду директора товариства, трудовий контракт в супереч вимогам статуту та чинного законодавства укладений з ним не був; ОСОБА_3 не здійснює поточне керівництво підприємством, у тому числі не вирішує виниклі питання кредиторської заборгованості, не забезпечує ведення бухгалтерського та податкового обліку, тобто не виконує функцій керівництва підприємства. Завдяки бездіяльності директора, робота підприємства є заблокованою. За наявною у позивача інформацією ним втрачено більшість статутних документів та інших документів діяльності товариства, про що також надавалось повідомлення державному реєстратору. А з урахуванням самоусунення інших учасників товариства від участі у діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс" замінити виконавчий орган товариства (директора) рішенням одного учасника наразі неможливо. Крім того, позивач стверджує, що ОСОБА_3 , як учасник Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс", не сплатив свою частку у статутному капіталі, а також систематично ухиляється від участі у загальних зборах товариства.

З огляду на наведене та враховуючи неможливість позивача в одноособовому порядку ліквідувати негативні наслідки, які виникли внаслідок порушення іншими учасниками вимог статуту, ОСОБА_1 звернулась до суду із даним позовом.

Розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та додані до неї документи, суд дійшов висновку про необхідність повернення позовної заяви з огляду на наступне.

Зважаючи на зміст позову та позовні вимоги ОСОБА_1 вбачається, що спір у справі №910/1000/25 є корпоративним, а відтак в силу п. 3 ч. 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України дана справа не може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження.

Як вбачається із позовної заяви, остання підписана від імені ОСОБА_1 громадянином України ОСОБА_4 , який діяв на підставі довіреності від 10.06.2024, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Леутою І.В. та зареєстрованої в реєстрі за №189.

Згідно з частиною третьою статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Відповідно до частини першої статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Наведені норми свідчать про те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У матеріальному сенсі позов - це право на задоволення своїх позовних вимог. У процесуальному сенсі позов - це звернена до суду вимога про захист своїх прав та інтересів. Подання позовної заяви є формою реалізації права на позов.

Реалізація особою права на подання позову до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку) захисту порушених прав, яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог Господарського процесуального кодексу України щодо форми, змісту позовної заяви, документів, які додаються до неї, недотримання яких має негативні наслідки для позивача, зокрема, передбачені частиною п`ятою статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом частини другої статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Отже, реалізація права на звернення до суду із позовом є процесуальною дією в суді, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва, або її процесуальним представником. При цьому підписання та / або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Відповідно до частини першої статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною першою статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до підпункту 11 пункту 161 Розділу XV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії (стаття 8 Конституції України).

Ураховуючи наведене, з 01.01.2019 представництво у суді першої інстанції у справах, що підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження (з урахуванням приписів ч. 2 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України), має здійснюватися адвокатом. При цьому підписання та / або подання позовної заяви є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Згідно з частинами першою та третьою статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Отже, особа, яка здійснює представництво за довіреністю, в якій зазначено, що вона видана фізичній особі / громадянину, повинна мати статус адвоката та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Близький за змістом правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 04.11.2020 у справі №910/6421/19 та від 28.04.2020 у справі №910/8331/19, від 29.05.2020 у справі №910/14062/19, від 21.12.2023 у справі №910/10049/21, від 26.09.2024 у справі №914/1858/23.

Таким чином, зважаючи на те, що справа №910/1000/25 не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження в силу п. 3 ч. 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, то представництво інтересів позивача у цій справі, в тому числі шляхом підписання позовної заяви, може здійснюватися особисто самою ОСОБА_1. або адвокатом.

До позовної заяви не надано доказів наявності у ОСОБА_4 статусу адвоката, які і не міститься відповідної інформації у Єдиному реєстрі адвокатів України. Також позовні матеріали не містять доказів того, що ОСОБА_3 є законним представником ОСОБА_1 (наприклад, опікуном позивача).

Відтак ОСОБА_3. не мав права підписувати від імені ОСОБА_1 дану позовну заяву.

Пунктом 1 частини 5 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви і доданих до неї документів заявнику.

При цьому, суд звертає увагу ОСОБА_1, що у відповідності до п. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Водночас, поза увагою суду не залишилась та обставина, що фізично дана позовна заява була здана до відділу діловодства суду 28.01.2025 адвокатом Бутом Дмитром Леонідовичем (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №2734 від 28.12.2006), який власноручно викреслив із переліку додатків до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору та засвідчив таке викреслення своїм підписом. В подальшому (31.01.2025) адвокатом Бутом Д.Л. було подано заяву, до якої долучено докази слати судового збору.

При цьому, до позовної заяви, яка подана в паперовому вигляді до відділу діловодства суду, в супереч приписам п. 1 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України не долучено доказів направлення примірника прозову відповідачам, адреси яких наявні у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс". Натомість позивачем було долучено до своєї позовної заяви примірники позовної заяви та доданих до неї документів для інших учасників справи, хоча подібний порядок подання позову передбачений у адміністративному та цивільному судочинстві.

Крім того, у вступній частині позовної заяви Товариство з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс" вказане в якості третьої особи, хоча третя та четверта позовні вимоги пред`явлені безпосередньо Товариству з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс", що не відповідає ч. 4 ст. 45 Господарського процесуального кодексу України.

Прикметно, що ОСОБА_1. в особі ОСОБА_4 та адвокатом Бутом Д.Л. було укладено Договір про надання правової допомоги 09.01.2025, в той час як позовна заява підписана ОСОБА_3. 28.01.2025.

Встановлені обставини оформлення та подання позову в межах справи №910/1000/25 з численними недоліками (підписання даного позову не адвокатом, а особою, яка не має права її підписувати; недолучення до позовних матеріалів доказів сплати судового збору та направлення примірника позову іншим учасникам справи при поданні позову до суду; невірне визначення статусу Товариства з обмеженою відповідальністю "Приватбудсервіс" в межах справи), в той час як у суду відсутні підстави для висновку, що адвокату Буту Д.Л. (із більш як 18-річним досвідом роботи у сфері надання професійної правничої допомоги) не відомі вимоги Господарського процесуального кодексу України щодо оформлення та подання позову до господарського суду, можуть містити ознаки маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями з надією "обрання" судді, який буде здійснювати розгляд справи.

З огляду на наведене, суд принагідно звертає увагу ОСОБА_1., ОСОБА_4 та адвоката Бута Д.Л. на судову практику, в якій дії, що вчиняються заявниками позовів з метою маніпулювання автоматизованим розподілом справ між суддями та фактично зводяться до "обрання" судді, який буде здійснювати розгляд справи, визнавались зловживанням процесуальними правами (ухвали Господарського суду міста Києва від 03.07.2024 у справі №910/8110/24, від 30.10.2023 у справі №910/16518/23, від 27.07.2022 у справі №910/6345/22).

Керуючись ст.ст. 12, 43, 45, 56, 58, 162, 164, 172, 174, 176, 247 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Повернути ОСОБА_1 позовну заяву до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про виключення осіб із складу учасників товариства, зобов`язання вчинити дії, скасування протоколу загальних зборів, призначення особи керівником та додані до неї документи.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (04.02.2025) та у відповідності до положень ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя Р.В. Бойко