ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" січня 2025 р. Справа№ 910/10936/23 (369/5940/23)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Доманської М.Л.

суддів: Остапенка О.М.

Сотнікова С.В.

за участю секретаря судового засідання Сороки П.М.

та представників учасників провадження у даній справі відповідно до протоколу судового засідання від 29.01.2025,

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.11.2024

у справі №910/10936/23 (369/5940/23) (суддя Омельченко Л.В.)

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_3

про стягнення заборгованості

у межах справи №910/10936/23

за заявою ОСОБА_3

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23) скасовано заходи забезпечення позову у даній справі, вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.05.2023 у справі №369/5940/23.

Не погоджуючись із вищезазначеною ухвалою, ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали від 05.11.2024 про скасування заходів забезпечення позову, відкрити апеляційне провадження, розгляд справи проводити за відсутності сторони апелянта; ухвалу від 05.11.2024 про скасування заходів забезпечення позову скасувати, постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.11.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано колегії суддів у складі: головуючий суддя: Доманська М.Л.; судді: Сотніков С.В. та Остапенко О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/10936/23 (369/5940/23) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості; відкладено розгляд питання про поновлення чи відмову в поновленні строку на апеляційне оскарження; відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення без руху апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23) до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №910/10936/23 (369/5940/23).

28.11.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/10936/23 (369/5940/23) у 1-му томі.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2024 клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23) задоволено; поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23); відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23); розгляд апеляційної скарги призначено на 29.01.2025 о 10 год. 45 хв., який відбудеться в приміщенні Північного апеляційного господарського суду за адресою: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 1-А, (1 поверх, зал судових засідань № 1); запропоновано учасникам справи у відповідності до статті 263 Господарського процесуального кодексу України надати відзиви на апеляційну скаргу із доказами надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи протягом десяти днів, з дня отримання даної ухвали, але не пізніше 08.01.2025; встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв, клопотань, пояснень в письмовій формі із доказами надсилання (надання) копій цих документів іншим учасникам справи протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали, але не пізніше 15.01.2025.

09.12.2024 через систему "Електронний суд" до Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_3 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому заявник просив прийняти до розгляду відзив на апеляційну скаргу; забезпечити проведення усіх судових засідань у справі № 910/10936/23 (369/5940/23) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представника ОСОБА_3 - адвоката Тарасова Сергій Олексійович ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку "ВКЗ" в режимі відеоконференції; апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 р. у справі № 910/10936/23 (369/5940/23) залишити без змін; судові витрати покласти на ОСОБА_2 .

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2024 заяву ОСОБА_3 про проведення усіх судових засідань у справі в режимі відеоконференції, що міститься у відзиві задоволено. Зазначено, що розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23), призначений на 29.01.2025 о 10 год. 45 хв. та усі подальші судові засідання, будуть проводитись в режимі відеоконференції в приміщенні Північного апеляційного господарського суду (зал судового засідання №1).

16.12.2024 через систему "Електронний суд" до Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення, відповідно до яких скаржниця зазначає, що з урахуванням того, що спірні правовідносини між позивачем та відповідачем у цій справі не припинили своє існування, змінився лише порядок розгляду та вирішення спору, скасування заходів забезпечення позову, які також забезпечують вимоги кредиторів, не може відповідати загальним засадам, встановленим у статтею 3 ЦК України, а саме, справедливості, добросовісності та розумності.

22.01.2025 через систему "Електронний суд" до Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи сканкопії протоколу зборів кредиторів у справі 910/10936/23 від 17.01.2025.

Як зазначає заявник, один з доводів апеляційної скарги є намір більшості кредиторів у справі звернутися до суду із клопотанням про закриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_3 , у зв`язку з його недобросовісністю. Тому заявник просить суд апеляційної інстанції долучити до матеріалів справи сканкопію протоколу зборів кредиторів у цій справі від 17.01.2025, на яких ухвалено рішення звернутися до Суду із клопотанням про закриття провадження. При цьому заявник просить суд поновити процесуальний строк на подання доказів, оскільки збори кредиторів відбулися 17.01.2025, тобто після відкриття апеляційного провадження.

У судове засідання 29.01.2025 з`явивився представник відповідача. Представники інших учасників справи у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку.

Колегія суддів вирішила за можливе задовольнити клопотання скаржника про розгляд апеляційної скарги без його участі та здійснювати розгляд апеляційної скарги за відсутності представників учасників справи, які не з`явились у судове засідання, з огляду на наступне.

За положеннями статті 129 Конституції України та статті 2 ГПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Стаття 43 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) зобов`язує сторін добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 202 ГПК України).

Наведена правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.03.2024 у справі № 916/1577/19, від 09.04.2024 у справі № 873/225/23.

Колегія суддів ставилось на обговорення клопотання скаржниці про поновлення процесуального строку на подання доказів та долучення до матеріалів справи сканкопії протоколу зборів кредиторів у даній справі від 17.01.2025.

Колегією суддів враховано, що скаржниця подала новий доказ, який не існував на час прийняття оскаржуваної ухвали.

Виходячи з принципу змагальності сторін, сторони повинні подати всі докази на підтвердження своєї позиції саме в суді першої інстанції.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 11.09.2019 у справі № 922/393/18 зробив висновок, що неіснування певних доказів на момент постановлення рішення суду першої інстанції взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції таких додаткових доказів незалежно від інших причин неподання позивачем таких доказів до суду.

Навпаки, саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення норм процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже, системність та послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів (Постанова ВС від 27.07.2022 у справі № 754/695/20).

Суд відхиляє клопотання щодо поновлення строку на подання цього доказу. Врахування судом апеляційної інстанції такого доказу було б за вказаних обставин порушенням норм процессуального права, принципу правової визначеності.

Враховуючи викладене, суд не бере до уваги цей доказ та відмовляє скаржниці у задоволенні клопотання про долучення до матеріалів справи у якості доказу - сканкопії протоколу зборів кредиторів у даній справі від 17.01.2025.

Представник відповідача просив суд апеляційної інстанції відмовити у задоволенні апеляційної скарги, оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - залишити без змін.

Згідно із ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Апеляційна скарга мотивована порушенням судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Скаржник зазначає, що системний аналіз ГПК та ЦПК України дозволяє зробити висновок, що скасувати заходи забезпечення позову може лише той суд, який їх застосував у межах відповідної предметної юрисдикції. Апелянт зазначає, що в межах процедури про неплатоспроможність ОСОБА_3 подана заява більшості визнаних кредиторів про закриття провадження, у зв`язку з недобросовісністю боржника та спробою ухилитися від кримінальної та цивільно-правової відповідальності через збір грошових коштів з інвесторів для будівництва багатоквартирного будинку і не виконання відповідних зобов`язань.

Крім того, скаржник просить суд апеляційної інстанції врахувати висновки, які викладено у постанові Верховного Суду від 18.04.2022 у справі № 705/4132/19, що підстави для залишення позовної заяви без розгляду зазначені у статті 226 ГПК України, подання позивачем заяви про визнання грошових вимог у межах справи про неплатоспроможність відповідача відсутня як така підстава. Натомість вона передбачена в іншому спеціальному законі - Кодексі з процедур банкрутства. Таким чином, тлумачити положення статті 145 (про скасування заходів забезпечення позову) та 226 (про залишення позову без розгляду) ГПК України слід у системному зв`язку та враховуючи призначення цивільного/господарського судочинства. Їх системний аналіз надає підстави для висновку, що оскільки розгляд даного спору ще не закінчений, спір розглядається в межах провадження про неплатоспроможність, судове рішення по суті не ухвалено і не виконано, а отже, й потреба у забезпеченні позову не відпала.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази у справі, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення; оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін, з огляду на наступне.

Колегія суддів зауважує, що доводи апеляційної скарги не можуть бути підставами для скасування оскаржуваної ухвали у даній справі, як такі, що не спростовують зроблених судом першої інстанції висновків, враховуючи норми чинного законодавства.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі від 01.05.2023 № 369/5940/23 відкрито позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі від 01.05.2023 № 369/5940/23 вжито заходів забезпечення позову, а саме накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :01:011:5441, площа 0.0404 та. реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 224, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.07.2023 № 369/5940/23 цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу передано на розгляд до Господарського суду міста Києва, на розгляді якого перебуває справа №910/10936/23 за заявою фізичної особи ОСОБА_3 про неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.08.2024 №910/10936/23 (369/5940/23) заяву за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості залишено без розгляду.

Вказана ухвала мотивована наступним чином: у зв`язку з тим, що позивач заявив до відповідача грошові вимоги у справі про неплатоспроможність, позов підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 4 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутство. Ухвала Господарського суду міста Києва від 12.08.2024 №910/10936/23 (369/5940/23) набрала чинності 12.08.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23) скасовано заходи забезпечення позову у даній справі, вжиті ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.05.2023 у справі №369/5940/23.

Відповідно до ст. 145 ГПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Разом з тим, згідно з ч. 9 ст. 145 ГПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки позов у даній справі був залишений без розгляду, то суд першої інстанції дійшов вірного висновку про скасування заходів забезпечення у даній справі відповідно до ч. 9 ст. 145 ГПК України.

Посилання скаржника на намір кредиторів звернутись до господарського суду із клопотанням про закриття провадження у справі про неплатоспроможність у зв`язку з недобросовісністю боржника колегія суддів відхиляє, оскільки особа, в тому числі і сторони відповідного судового провадження, обирають на власний розсуд способи процесуальної поведінки шляхом користування процесуальними правами та здійснення процесуальних обов`язків. При цьому кредитор як сторона справи про неплатоспроможність не позбавлена права звернутись до суду відповідно до ст. 118 Кодексу України з процедур банкрутство із заявою про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів, зокрема, і способом накладення арешту на майно боржника, аналогічного до заходу забезпечення позову, які були вжиті у даній справі.

Також, слід зазначити про безпідставність посилання скаржника на те, що скасовано заходи забезпечення позову не тим судом, який їх застосував у межах відповідної предметної юрисдикції, оскільки дана справа розглянута в порядку господарського судочинства тим судом, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), а відтак, саме цей суд наділений юрисдикцією розглядати дану справу згідно з п. 8 ч. 1 ст. 20 ГПК України, та відповідно і ухвалювати у ній судові рішення в порядку, визначеному нормами чинного законодавства, в даному випадку - скасувати вжиті заходи забезпечення позову.

Посилання скаржника на постанову Верховного Суду від 18.04.2022 у справі № 705/4132/19 колегія суддів відхиляє, оскільки суд апеляційної інстанції вважає нерелевантними правовідносини, щодо яких прийнята вищевказана постанова щодо правовідносин у даній справі, з огляду на те, що у зазначеній постанові Верховний Суд виходив з того, що розгляд справи не закінчений, справа передана для продовження розгляду до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи, судове рішення по суті не ухвалено, а отже й потреба у забезпеченні позову не відпала, тоді як у справі, що розглядається набрала законної сили ухвала суду першої інстанції, якою позов залишено без розгляду, що є підставою скасування заходів забезпечення цього позову.

Доводів скаржника по суті апеляційної скарги, які б спростували висновки суду, покладені в основу оскаржуваної ухвали та впливали на її правильність, в апеляційній скарзі суду не наведено.

Колегія суддів зауважує, що місцевий господарський суд всебічно, повно та об`єктивно дослідив обставини справи, правильно визначив характер спірних правовідносин, надав оцінку поданим сторонами доказам та вірно застосував норми матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали.

У справах Руїс Торіха проти Іспанії, Суомінен проти Фінляндії, Гірвісаарі проти Фінляндії Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994).

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, зазначені рішення Європейського суду з прав людини суд апеляційної інстанції застосовує у цій справі як джерело права.

Враховуючи вищевикладене, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що ухвала Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23) прийнята з правильним застосуванням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим оскаржувану ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 - без задоволення.

Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 271, 275, 276, 283, 284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.11.2024 у справі №910/10936/23 (369/5940/23) залишити без змін.

Матеріали справи № 910/10936/23 (369/5940/23) повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття.

Порядок та строк оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду передбачений ст.ст. 288-291 ГПК України.

Повний текст складено 03.02.2025

Головуючий суддя М.Л. Доманська

Судді О.М. Остапенко

С.В. Сотніков