ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення заяви без руху
28.01.2025 Справа № 905/9178/13 (905/1349/24)
Господарський суд Донецької області у складі судді Фурсової С.М. розглянувши заяву Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Інвестохіллс Хеліантус» про зміну предмету позову та залучення до участі у справі співвідповідачів
та до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_2 )
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача2:
ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ІПН НОМЕР_3 , паспорт громадянина України НОМЕР_4 , виданий 08.04.1996 Шевченківським РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області)
ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_5 , паспорт громадянина України НОМЕР_6 , виданий 15.10.1998 Старокиївським РУ ГУ МВС України в місті Києві)
про скасування рішень державного реєстратора та поновлення державної реєстрації речових прав іпотеки

Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Інвестохіллс Хеліантус» звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до Приватного нотаріуса Микитченко Олексія Васильовича та до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АРМ ГРУП-Україна» в якому просить:
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на протиправне вилучення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна записів про обтяження іпотекою майна ТОВ «АРМ ГРУП-Україна», що призвело до незаконного відчуження такого майна.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 23.10.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача2: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , встановлено строки на вчинення учасниками справи процесуальних дій.
Підготовче засідання неодноразово відкладалось.
Ухвалою суду від 03.12.2024 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, відкладено підготовче засідання на 21.01.2025.
Від Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Інвестохіллс Хеліантус» 20.01.2025 отримано заяву про зміну предмету позову, згідно якої позивач просить прийняти позовні вимоги у судовій справі № 905/9178/13 (905/1349/24) у наступній редакції:
Оскільки цією заявою АТ «ЗНВКІФ «Інвестохіллс Хеліантус» змінює предмет своїх позовних вимог шляхом доповнення вимогою про визнання прав іпотекодержателя на спірну квартиру, право власності на яку було зареєстровано не тільки за ТОВ «АРМ ГРУП-Україна» і ОСОБА_1 , а ще й і за третіми особами в цій справі: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , то позивач вважає, що зазначених осіб необхідно залучити в якості співвідповідачів по справі.
У підготовчому засіданні 21.01.2025 представник ОСОБА_3 зазначив, що зі змістом подано ї заяви детально не ознайомлений та просив надати додатковий час для підготування заперечень.
У судовому засіданні 21.01.2025 оголошено перерву до 28.01.2025 о 15:00 год.
Від ОСОБА_3 28.01.2025 отримано заперечення проти прийняття заяви позивача про зміну предмету позову. У своїх запереченнях третя особа на стороні відповідача2 наголошує, що позивачем заявою про зміну (доповнення) предмету позову у даній справі фактично було змінено не тільки предмет позовних вимог шляхом включення до предмету позову додаткової вимоги про визнання за позивачем права іпотекодержателя, а й змінено підстави позову. Заява про зміну (доповнення) предмету позову у даній справі ґрунтується на положеннях Закону України «Про іпотеку» та положеннях Цивільного кодексу України, та позовні вимоги позивача спрямовані на захист його майнового інтересу, вимога про визнання права іпотекодержателя ґрунтується на наявності такого інтересу, що виник на підставі договору іпотеки, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання а отже, має майновий характер. Також, для визнання права іпотекодержателя, вимагається дослідження всіх подальших дій стосовно переходу права власності щодо даної квартири, які безпосередньо виникли, вже після прийняття оскаржуваних позивачем дії стосовно припинення запису про іпотеку та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Також, у запереченнях вказано, що позивачем неправильно обраховано та сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру.
Дослідивши заяву Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Інвестохіллс Хеліантус» про зміну предмету позову, суд дійшов висновку про залишення її без руху з наступних підстав.
Відповідно до п.3 ст. 46 ГПК до кінця підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.
Заяву про зміну предмету позову позивач подав на стадії підготовчого провадження. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Суд, виходячи зі змісту поданої заяви, а також змісту раніше поданої позовної заяви (оформленої позовної вимоги) та конкретних обставин справи, повинен кваліфікувати таку заяву як:
- подання іншого (ще одного) позову чи
- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи
- об`єднання позовних вимог, чи
- зміну предмета або підстав позову.
До таких висновків дійшов Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові № 911/2139/19 від 03.08.2020.
Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.
Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:
1) заміна одних позовних вимог іншими;
2) доповнення позовних вимог новими;
3) вилучення деяких із позовних вимог;
4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на протиправне вилучення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна записів про обтяження іпотекою майна ТОВ «АРМ ГРУП-Україна», що призвело до незаконного відчуження такого майна.
І хоча у прохальній частині позову не міститься вимоги про визнання вказаних правочинів недійсними, у Розділі 3 позовної заяви зазначається їх нікчемність і наголошується на тому, що суд (тобто Господарський суд Донецької області) має надати цьому правову оцінку.
Оскільки позивач вважає, що предмет іпотеки належить на праві власності ТОВ «АРМ ГРУП-Україна», останнього й визначено одним з відповідачів, а спір, як вважає заявник, стосується майна ТОВ «АРМ ГРУП-Україна» - боржника у справі про банкрутство №905/9178/13, у зв`язку з чим спір розглядається саме Господарським судом Донецької області в межах справи про банкрутство.
З огляду на викладене, судом відхиляються доводи ОСОБА_3 в частині тверджень щодо одночасної зміни позивачем предмету та підстав позову.
Відповідно до ч. 3 ст. 163 ГПК України, у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.
Вимога про визнання права іпотекодержателя стосовно іпотечного майна пов`язана з майновим інтересом, що свідчить про її майновий характер. Отже, позов про визнання права іпотекодержателя необхідно розглядати саме як вимогу майнового характеру, оскільки, визнавши за собою таке право, іпотекодержатель набуває легітимного очікування успішної реалізації своєї можливості отримати у власність майно (нерухоме майно або грошові кошти) для задоволення своїх майнових вимог до боржника за основним зобов`язанням, забезпеченим іпотекою.
Тому, подаючи позовну заяву, позивач мав указати в ній ціну позову та сплатити судовий збір, керуючись вартістю предмета іпотеки, визначеною в договорі іпотеки.
Така правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 жовтня 2023 року по справі № 906/1026/22.
При поданні такого позову судовий збір сплачується з огляду на вартість предмета іпотеки, визначену в договорі іпотеки, за ставкою, передбаченою законом для вимог майнового характеру.
На підставі п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Згідно п.2.4. Іпотечного договору від 18.01.2008 укладеного між ВАТ ВТБ Банк та ТОВ «АРМ ГРУП-Україна» заставна вартість предмета іпотеки становить предмета іпотеки визначена сторонами і становить 2 179 000,00 гривень.
За приписами абз. 2 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про судовий збір, у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.
Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з положеннями пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З врахуванням наведених вище приписів Закону України "Про судовий збір", позивач за доповнення позовних вимог новою (майновою) у даній справі повинен був сплатити судовий збір виходячи з вимоги майнового характеру у розмірі 32 685,00 гривень = 2 179 000,00 х 1,5 % .
На підтвердження сплати судового збору за подання заяви про зміну предмету позову, а саме доповнення позовних вимог новою вимогою майнового характеру, позивачем надано платіжну інструкцію №553 від 15.01.2025 на суму 30 000,00 гривень, тобто судовий збір недоплачено в розмірі 2 685,00 гривень (32 685,00 - 30 000,00).
Правові наслідки неподання відповідних доказів встановлено в частині десятій статті 174 ГПК України, яка передбачає, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.
Положення частини десятої статті 174 ГПК України застосовуються не лише у випадку, коли суд перед прийняттям до розгляду заяви встановить, що відповідно до поданого платіжного доручення (квитанції, чека тощо) сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (частина друга статті 9 Закону), а також у випадку, коли до заяви взагалі не додані документи, які підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі у зв`язку із збільшенням розміру позовних вимог.
За таких обставин, заява про зміну предмета позову та залучення співвідповідачів підлягає залишенню без руху до усунення вищезазначених недоліків.
Керуючись статтями 163, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -
Заяву Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Інвестохіллс Хеліантус» про зміну предмету позовних вимог та залучення співвідповідачів у справі №905/9178/13 (905/1349/24) залишити без руху.
Позивачу в строк до 03.02.2025 усунути допущені недоліки, а саме: надати докази сплати судового збору за додаткову вимогу немайнового характеру у розмірі 2 685,00 гривень.
Роз`яснити позивачу, що у разі усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 Господарського процесуального кодексу.
Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.
Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Фурсова