ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"03" лютого 2025 р. Справа № 924/109/25

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Заверухи С.В., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВА КОМПАНІЯ АЛЬФА СЕРВІC", Хмельницька обл., м. Старокостянтинів

до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації, м. Москва

про стягнення 16 946 129,00грн. майнової шкоди, що еквівалентно 579 257 доларів США.

ВСТАНОВИВ:

29.01.25 року до Господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВА КОМПАНІЯ АЛЬФА СЕРВІС", Хмельницька обл., м. Старокостянтинів до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації, м. Москва про стягнення 16 946 129,00грн. майнової шкоди, що еквівалентно 579 257 доларів США.

Вказану позову заяву відповідно до протоколу передачі судової справи від 29.01.25року передано раніше визначеному складу суду судді Заверусі С.В.

Відповідачем у даній справі є держава - Російська Федерація в особі Міністерства юстиції РФ. З цього приводу суд зазначає наступне.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Наразі відповідними указами Президента України строк дії режиму воєнного стану в Україні продовжено до 08.02.2025р.

За змістом ст. 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до ч. 1 ст. 79 Закону України "Про міжнародне приватне право", зокрема, пред`явлення позову до іноземної держави, - може бути допущено лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Отже, вказаний Закон встановлює судовий імунітет щодо іноземної держави за відсутності згоди компетентних органів відповідної держави на залучення її до участі у справі у національному суді іншої держави.

Як Європейська конвенція про імунітет держав 1972 року (стаття 11), так і Конвенція ООН про юрисдикційні імунітети держав та їх власності 2004 року (стаття 12) передбачають, що Договірна держава не може посилатися на імунітет від юрисдикції при розгляді справи в суді іншої Договірної держави, який зазвичай має компетенцію розглядати справи, які стосуються грошової компенсації (відшкодування) у разі смерті чи заподіяння тілесного ушкодження особі чи заподіяння шкоди майну або його втрати в результаті дій чи бездіяльності держави, якщо така дія чи бездіяльність мали місце повністю або частково на території держави суду.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 14.04.2022 у справі № 308/9708/19 щодо судового імунітету Російської Федерації у справах про відшкодування шкоди, завданої державою-агресором, Верховний Суд дійшов висновку, що Російська Федерація, вчинивши неспровокований та повномасштабний акт збройної агресії проти Української держави, численні акти геноциду Українського народу, не вправі надалі посилатися на свій судовий імунітет, заперечуючи тим самим юрисдикцію судів України на розгляд та вирішення справ про відшкодування шкоди, завданої такими актами агресії фізичній особі-громадянину України.

У постановах від 18.05.2022 у справах № 428/11673/19 та № 760/17232/20-ц Верховний Суд розширив правові висновки, згідно з якими підтримання юрисдикційного імунітету Російської Федерації позбавить позивача ефективного доступу до суду для захисту своїх прав, що є несумісним з положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом також враховано правову позицію про те, що національне законодавство України виходить із того, що за загальним правилом шкода, завдана в Україні фізичній особі в результаті протиправних дій будь-якої іншої особи (суб`єкта), може бути відшкодована за рішенням суду України (за принципом «генерального делікту").

Крім того, після початку війни в Україні з 2014 року суд України, розглядаючи справу, де відповідачем визначено РФ, має право ігнорувати імунітет цієї країни та розглядати справи про відшкодування шкоди за позовом, поданим до цієї іноземної країни.

Аналогічна правова позиція щодо судового імунітету держави визначена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 18.05.22р. у справі №428/11673/19, від 22.06.22р. у справі 311/498/20, від 12.10.22р. у справі №463/14365/21, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.22р. у справі №990/80/22.

Право на звернення до суду (право на захист у процесуальному розумінні) гарантується Конституцією України та законами України.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, які є конституційними гарантіями права на судовий захист.

З огляду на викладене, спір про відшкодування майнової шкоди за позовом, поданим юридичною особою до Російської Федерації підвідомчий судам України.

Щодо звільнення від сплати судового збору за позовом про відшкодування збитків.

За змістом ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової шкоди у зв`язку з порушенням права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Щодо дотримання вимог п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України в частині надіслання відповідачу копії позовної заяви з додатками.

Спосіб вручення судового доручення у порядку, встановленому міжнародним договором, зокрема, Угодою про порядок вирішення спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, до якої Україна приєдналася 19.12.1992, не застосовується (ч. 2 ст. 367 Кодексу ).

Про це доводить викладене далі по тексту.

Міністерство юстиції України у листі "Щодо забезпечення виконання міжнародних договорів України у період воєнного стану" №25814/12.1.1/32-22 від 21.03.2022 повідомило про те, що з урахуванням норм звичаєвого права щодо припинення застосування міжнародних договорів державами у період військового конфлікту між ними, рекомендується не здійснювати будь-яке листування, що стосується співробітництва з установами Російської Федерації на підставі міжнародних договорів України з питань міжнародно-правових відносин та правового співробітництва у цивільних справах та у галузі міжнародного приватного права.

Спосіб вручення судового доручення шляхом передачі дипломатичними каналами також не застосовується (ч. 2 ст. 367 Кодексу).

Про це доводить викладене далі по тексту.

За зверненням Міністерства юстиції України, Міністерство закордонних справ України повідомило депозитаріїв конвенцій Ради Європи, Гаазької конференції з міжнародного приватного права та ООН, а також сторони двосторонніх міжнародних договорів України про повномасштабну триваючу збройну агресією Росії проти України та неможливість у зв`язку з цим гарантувати у повному обсязі виконання українською стороною зобов`язань за відповідними міжнародними договорами та конвенціями на весь період воєнного стану.

У зв`язку із порушенням Російською Федерацією цілей та принципів статуту ООН, Гельсінського Заключного Акта, Паризької Хартії для Нової Європи та ряду інших документів ОБСЄ, у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти суверенітету та територіальної цілісності України, Міністерство закордонних справи України 24.02.2022 нотифікувало МЗС РФ про прийняте Україною рішення розірвати дипломатичні відносини з Росією, що були встановлені Протоколом про встановлення дипломатичних відносин між Україною та Російською Федерацією від 14.02.1992.

Відтак діяльність дипломатичних представництв України в Росії та Росії в Україні, а також будь-яке дипломатичне спілкування припинені відповідно до Віденської Конвенції про дипломатичні зносини 1961 року. У разі розриву відносин обидві сторони залишаються без двосторонньої комунікації у дипломатичній площині.

Крім того, комунікація Міністерства закордонних справ України з органами державної влади Російської Федерації за посередництва третіх держав не здійснюється.

Отже, подача будь-яких судових документів до російської сторони дипломатичними каналами є неможливим з огляду на розірвання дипломатичних відносин з 24.02.2022 року через повномасштабну агресію РФ проти України.

Спосіб надіслання копій судових рішень відповідачу безпосередньо за місцем його знаходження у Російській Федерації засобами поштового зв`язку не застосовується.

Про це доводить викладене далі по тексту.

На офіційному вебсайті Акціонерного товариства "Укрпошта" 25.02.2022 розміщено повідомлення про те, що у зв`язку з агресією з боку Росії та введенням воєнного стану, АТ "Укрпошта" припинило поштове співробітництво з поштою Росії та Білорусі, посилки та перекази в ці країни не приймаються.

Можливий спосіб отримання відповідачем інформації про дату, час та місце розгляду (ч.1 ст. 9 ГПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 2 та ч.1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному вебсайті судової влади України.

На підставі викладеного, враховуючи розірвання дипломатичних відносин України з Російською Федерацією, що унеможливлює надсилання цієї ухвали на адресу відповідача, повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судових засідань у даній справі здійснюватиметься шляхом розміщення на офіційному веб-порталі судової влади України відповідного оголошення в порядку, передбаченому ч.ч. 4, 5 ст. 122 ГПК України.

За результатами аналізу поданої позовної заяви з доданими до неї документами судом не встановлено наявність підстав, передбачених ст.ст. 174, 175 ГПК України.

Частиною 1 ст. 176 ГПК України передбачено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, суд вважає за належне відкрити провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 234 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду.

2. Відкрити провадження у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВА КОМПАНІЯ АЛЬФА СЕРВІ", Хмельницька обл., м. Старокостянтинів до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації, м. Москва про стягнення 16 946 129,00грн. майнової шкоди, що еквівалентно 579 257 доларів США, в порядку розгляду за правилами загального позовного провадження.

3. Призначити підготовче засідання на 11:30 год. 25 лютого 2025 р.

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Хмельницької області за адресою:м. Хмельницький, Майдан Незалежності, 1.

4. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов із урахуванням вимог ст. 165 ГПК України до 23 лютого 2025 року, копії такого відзиву та доданих документів надіслати позивачу відповідно до ст. 178 ГПК України.

5. Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив з урахуванням вимог ст. 166 ГПК України до 25 лютого 2025 року. Позивачу в письмовому вигляді надати інформацію, щодо наявності/відсутності відомостей, які могли би становити державну таємницю з урахуванням предмету та підстав даного позову.

6. Повідомити учасників справи про судове засідання або/та їх представників.

7. Роз`яснити учасникам справи, що у підготовчому засіданні суд:

з`ясовує наявність підстав для відводів;

з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді;

у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви;

вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше;

може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи;

з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі;

з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше;

вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста;

за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення;

вирішує заяви та клопотання учасників справи;

направляє судові доручення;

встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення;

встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення;

встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення;

встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті;

з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат.

відповідно до п. 1 ст. 197 ГПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://km.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили після її підписання. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Заверуха

Відрук.: 2 примір.

1 - до справи

2 - відповідача повідомити шляхом розміщення оголошення на вебсайті суду .

Електрона адреса відповідача:

Направити ухвалу позивачу до електронного кабінету Електронного суду.