ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2025 р. Справа№ 911/1059/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Гаврилюка О.М.

Суліма В.В.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області

на рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024

у справі №911/1059/24 (суддя - Христенко О.О.)

за позовом Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні

електромережі

до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області

про стягнення 58 863,67 грн.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - позивач, ТОВ «ДТЕК Київські регіональні електромережі») звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області (далі - відповідач, Рада, скаржник) про стягнення 58 863,67 грн.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем обов`язку щодо оплати вартості не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії (самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі), у зв`язку з чим позивачем нараховано 37 918,72 грн вартості необлікованої електроенергії та у зв`язку із невиконанням зобов`язань щодо оплати необлікованої електроенергії 3 412,68 3 % річних та 17 532,27 грн інфляційних нарахувань.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі №911/1059/24 позовні вимоги задоволено повністю, стягнуто з Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" 37 918,72 грн вартості необлікованої електроенергії, 3 412, 68 грн - 3 % річних, 17 532,27 грн інфляційних нарахувань та 3 028,00 грн судового збору.

Постановляючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції вказав про правомірність здійсненого позивачем нарахування, отже за таких обставин суд вважав, що вимога позивача про стягнення з відповідача 37 918,72 грн. вартості необлікованої електричної енергії є правомірною, обґрунтованою, документально підтвердженою, відповідачем належним чином не спростованою, а отже такою, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Водночас, дослідивши наданий позивачем розрахунок, суд першої інстанції дійшов висновку, що розрахунок інфляційних нарахувань та 3 % річних здійснено позивачем вірно, а отже вимоги про стягнення з відповідача 3 412,68 грн 3 % річних та 17 532,27 грн інфляційних нарахувань підлягають задоволенню.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Білогородська сільська рада Бучанського району Київської області звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати повністю рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що місцевим господарським судом при ухваленні оскаржуваного рішення порушено норми процесуального права та неправильно застосовано норми матеріального права, рішення суду першої інстанції ухвалено при неповному дослідженні доказів та з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, а зроблені судом висновки не відповідають обставинам справи.

Доводи апеляційної скарги зводяться до такого:

- у Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" існувало право на звернення до суду до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області із вимогою про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на загальну суму 58 863,00 грн. у строк з 28.12.2019 по 28.12.2022;

- введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Короткий зміст заперечень проти апеляційної скарги

12.09.2024 від позивача на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останій просив залишити без задоволення апеляційну скаргу, а оскаржуване рішення без змін.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу зводяться до того, що Судом першої інстанції досліджено та проаналізовано факт дотримання ПРРЕЕ ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та винесено рішення керуючись наявними доказами, які були надані до Господарського суду Київської області.

Також позивач зазначає, що строк позовної давності за вимогою про стягнення з відповідача заборгованості за період з 28 грудня 2019 року по 27 грудня 2022 року та відповідних нарахувань в силу приписів пункту 12 Розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України продовжено.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

22.07.2024 матеріали апеляційної скарги надійшли до Північного апеляційного господарського суду та згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.07.2024 передані колегії суддів у складі: Шевчук С.Р.- головуючий, Демидова А.М., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.07.2024 витребувано з Господарського суду Київської області матеріали справи №911/1059/24; відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою до надходження матеріалів даної справи з Господарського суду Київської області.

На виконання вищезазначеної ухвали до Північного апеляційного господарського суду надійшли з Господарського суду Київської області матеріали справи №911/1059/24.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.08.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області на рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі №911/1059/24; розгляд апеляційної скарги здійснювати в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2024, у зв`язку з рішенням Вищої ради правосуддя від 05.09.2024 №2622/0/15-24 суддю Північного апеляційного господарського суду Шевчук С.Р. звільнено у відставку, апеляційну скаргу Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області передано колегії суддів у складі: головуючий суддя - Ткаченко Б.О., судді: Гаврилюк О.М., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.09.2024 прийнято справу №911/1059/24 за апеляційною скаргою Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області на рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Ткаченко Б.О., судді: Гаврилюк О.М., Сулім В.В. Розгляд апеляційної скарги вирішено здійснювати в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як вірно встановлено судом першої інстанції та перевірено колегією суддів, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» отримало ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, що підтверджується постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 08.11.2018 №1382 (зі змінами внесеними постановою НКРЕКП від 23.09.2020 №1749) і, відповідно, є оператором системи розподілу (ОСР) та з 01.01.2019 надає послуги з розподілу електричної енергії.

Оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності (п. 56 ч. 1 ст. 1 Закону України Про ринок електричної енергії).

11.10.2019 працівниками позивача проведено перевірку електроустановок за адресою: Київська область, с. Білогородка, вул. Жукова, вул. Єдина та виявлено факт порушення ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, про що складено Акт про порушення № К041211 від 11.10.2019.

Так, відповідним актом було зафіксовано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018, зокрема п.п. 1 п. 5.5.5 Самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі». Електрична енергія що споживалась не обліковується.

Як зазначено у Акті про порушення № К041211 від 11.10.2019 представник споживача Зуєв М.А. від підпису відмовився, відмову споживача від підпису Акту засвідчили працівники позивача та свідок ОСОБА_1 .

Також в Акті зазначено, що комісія оператора системи з розгляду складеного акту про порушення відбудеться 23.10.2019 о 13-00, за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1-а.

Листом № 03/400/400/8513 від 18.10.2019, докази надіслання якого наявні в матеріалах справи, позивач запрошував представника відповідача взяти участь в засіданні комісії з розгляду Акту про порушення № К041211 від 11.10.2019, яке відбудеться 13.11.2019. В додаток до листа вих. № 03/400/400/8513 від 18.10.2019 позивачем додана копія Акту про порушення № К 041211 від 11.10.2019.

За результатами розгляду матеріалів здійсненої перевірки (Акта про порушення № К041211 від 11.10.2019) комісією з розгляду актів про порушення прийнято рішення, яке оформлене протоколом № 159 від 13.11.2019, яким вирішено, що порушення кваліфіковано як з вини відповідача, Акт № К041211 від 11.10.2019 підлягає розрахунку згідно з п. 8.4.2 пп. 6, п. 8.4.12 ПРРЕЕ формула 8 за період з 12.10.2018 по 11.10.2019 по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

На підставі наведеного рішення, винесеного за результатами розгляду Акта про порушення № К041211 від 11.10.2019, позивачем здійснено розрахунок вартості недоврахованої електроенергії внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ за період з 12.10.2018 по 11.10.2019 (365 днів) в сумі 37 918,72 грн.

Згідно п. 8.4.12 ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою:

W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., (8)де P с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), де t - сила струму, що може протікати по колу самовільного підключення, визначена виходячи: з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 ПУЕ, А; з найменшої сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі (за умови, що зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ), А.

Позивач зауважує, що представник споживача був запрошений на засідання комісії листом вих. № 03/400/100/8513 від 18.10.2019, докази надіслання якого наявні в матеріалах справи. Однак, представник відповідача (споживач) на засідання комісії з розгляду актів про порушення не з`явився, письмових пояснень не надав.

Протокол засідання комісії з розгляду Акту про порушення разом з розрахунком величини та вартості необлікованої електроенергії та Протоколом комісії № 159 від 13.11.2019 були направлені відповідачу (копія листа вих. № 03/400/100/9790 від 22.11.2019 з доказами направлення наявні в матеріалах справи).

Разом з цим, позивач зазначає про те, що станом на день подання позову вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії в сумі 37 918,72 грн. залишена відповідачем не сплаченою, що стало підставою для звернення позивача до господарського суду із відповідним позовом.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Справа була розглянута в розумний строк (в розумінні ст. 6 Конвенції) з незалежних від суду причин: дію воєнного стану в Україні, обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» та інші чинники.

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Як визначено преамбулою Закону України "Про ринок електричної енергії" його норми визначають правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Відповідно до п. 84 ст. 1 Закону України „Про ринок електричної енергії" (далі-Закон) споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, (далі ПРРЕЕ) затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.18 № 312 (пдп. 1.1.1. ПРРЕЕ).

Згідно з пп. 1.1.1 п. 1 розділу 1 ПРРЕЕ ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби (п. 1.1.1 ПРРЕЕ, тут і надалі в редакції станом на час складання акту).

Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Електропостачання об`єктів споживача, на час виявленого порушення здійснювалось на підставі Договору про постачання електричної енергії № 0625 від 28.11.2011.

04.07.2016 між Приватним акціонерним товариством Київобленерго (виконавець) та Білогородською сільською радою (замовник) був укладений Договір приєднання до електричних мереж виконавця послуг або іншого власника мереж, за яким приєднується - Вуличне освітлення, місце розташування об`єкта замовника: с. Білогородка, вул. Жукова.

Пунктом 3.8 зазначено договору визначено, що підключення електроустановок замовника до електричних мереж електропередавальної організації здійснюється на підставі заяви протягом 5 днів, якщо підключення не потребує припинення електропостачання інших споживачів, або 10 днів, якщо підключення потребує припинення електропостачання інших споживачів, після введення в експлуатацію об`єкта замовника в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до п. 1.2.1 ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Згідно п. 2.3.3 ПРРЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами.

Як зазначає позивач, у порушення зазначених норм відповідачем здійснено самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без засобу вимірювальної техніки, електрична енергія що споживалися не обліковувалася.

У відповідності до п.п. 1 та 5 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів), дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно з п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ (в редакції, яка діяла на момент складення акту) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ (в редакції, яка діяла на момент складення протоколу комісії) на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі, що передбачено вказаним пунктом Правил, зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Як вбачається з наявного у справі Акту про порушення № К041211 від 11.10.2019 та протоколу засідання комісії № 159 від 13.11.2019 по розгляду цього акту - виявлене порушення полягає у самовільному підключенні струмоприймачів до електричних мереж.

Згідно з пп. 1.1.2 ПРРЕЕ самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення.

Відповідно до п.п. 5 п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку.

Відповідно до Протоколу засідання комісії від 13.11.2019 по розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ вирішено, що порушення, яке сталось, кваліфіковано з вини споживача, а Акт підлягає розрахунку згідно з п.п. 8.4.2 пп. 6, п. 8.4.12 ПРРЕЕ формула 8 за період з 12.10.2018 по 11.10.2019 по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

З матеріалів справи вбачається, що комісія визначила обсяг і вартість необлікованої електричної енергії 13870 кВт/год на суму 37 918,72 грн. Відповідний розрахунок долучено до протоколу засідання Комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ.

Колегією суддів встановлено, що нарахування вартості необлікованої електричної енергії здійснено позивачем за формулою, визначеною у пункті 8.4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії та визначено в Акті № К041211 від 11.10.2019.

Згідно розрахунку до рішення комісії, нарахування позивачем проводилось протягом 365 днів, за період з 12.10.2018 по 11.10.2019.

Перевіривши зроблений позивачем розрахунок, колегія суддів цілком погоджується з висновком суду першої інстанції, що він виконаний арифметично правильнол та з урахуванням належних вихідних даних.

Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунку у поштовому відділення упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунку вважається отриманим споживачем на 5 робочий день.

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор сиситеми звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Враховуючи, що колегією суддів встановлено правомірність здійсненого позивачем нарахування, що скаржником не спростовано у своїй апеляційній скарзі, а отже за таких обставин суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що вимога позивача про стягнення з відповідача 37 918,72 грн. вартості необлікованої електричної енергії є правомірною, обґрунтованою, документально підтвердженою, відповідачем належним чином не спростованою, а отже такою, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Стосовно вимог позивача про стягнення з відповідача 3 412,68 грн 3 % річних та 17 532,27 грн інфляційних нарахувань, нарахованих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії за сукупний період з 28.12.2019 по 27.12.2022, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Суд зауважує, що норми ст. 625 ЦК України спрямовані в першу чергу на те, щоб внаслідок неправомірних дій боржника (прострочення) право власності кредитора не було порушене, оскільки внаслідок знецінення національної грошової одиниці купівельна спроможність коштів, які б кредитор міг одержати за належного виконання боржником своїх грошових зобов`язань, буде значно меншим, що має відповідно наслідком зменшення майнового блага кредитора.

Крім того, невиконання або неналежне виконання боржником свого грошового зобов`язання не може бути залишене без реагування та застосування до нього міри відповідальності, оскільки б це суперечило загальним засадам цивільного законодавства, якими є справедливість, добросовісність та розумність (ст. 3 ЦК України).

Тому, оскільки застосування індексу інфляції до суми боргу фактично має на меті одержання кредитором того, на що він розраховував одержати у разі належного виконання боржником грошового зобов`язання, то стягнення 3% річних є тою мірою відповідальності, яку боржник зобов`язаний понести за неналежне виконання свого грошового зобов`язання.

У постанові Верховного Суду від 05.07.2019 у справі №905/600/18 наголошено на тому, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Дослідивши наданий позивачем розрахунок, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що розрахунок інфляційних нарахувань та 3 % річних здійснено позивачем вірно, а отже вимоги про стягнення з відповідача 3 412,68 грн 3 % річних та 17 532,27 грн інфляційних нарахувань підлягають задоволенню.

Щодо посилань скаржника, що у Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" існувало право на звернення до суду до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області із вимогою про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на загальну суму 58 863,00 грн. у строк з 28.12.2019 по 28.12.2022, а тому позивачем пропущено срок позовної давності, колегія суддів зввертає увагу на таке.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 Цивільного кодексу України).

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю (стаття 257, частина 1 стаття 258 Цивільного кодексу України).

Заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина 2-4 стаття 267 Цивільного кодексу України).

Зі змісту вищевказаних норм вбачається, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення, проте, як вбачається із матеріалів справи відповідачем не було подано до уду першої інстанції відповідної заяви.

Згідно з частиною 5 та 7 статті 6 ГПК України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Частиною 11 статті 242 ГПК України, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (надалі - ЄСІТС) затверджено рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд вручає будь-які документи у справах, у яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення в паперовій формі за окремою заявою.

Пунктом 37 Положення про ЄСІТС унормовано, що підсистема Електронний суд забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

Ухвала суду від 29.04.2024 була внесена до АСДС та автоматично направлена в електронний кабінет відповідача та доставлена до електронного кабінету, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою про доставку електронного листа.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Абзацом 2 зазначеної норми врегульовано, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

У пунктах 41-42 постанови Верховного Суду від 30.08.2022 у справі № 459/3660/21 викладена правова позиція, що довідка про доставку документа в електронному вигляді до Електронного кабінету є достовірним доказом отримання адресатом судового рішення.

У даному випадку, судом також береться до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 9 Господарського процессуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, колегія суддів зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з процесуальними документами у справі № 911/1059/24 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Також відхиляючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увага скаржника на таке.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 установлено з 12.03.2020 на всій території України карантин, строк якого неодноразово продовжувався.

Згідно із Законом України від 30.03.2020 № 540-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) розділ Прикінцеві та перехідні положення ЦК України доповнений п. 12 такого змісту: "12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

У п. 12 розділ Прикінцеві та перехідні положення ЦК України в редакції Закону № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжені для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину.

Враховуючи норми права, які були прийняті органом законодавчої влади в Україні під час дії карантину, введеного Урядом України в зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), цілей, з метою яких ці норми впроваджені, п. 12 Перехідних і прикінцевих положень ЦК України щодо продовження під час карантину строків загальної і спеціальної позовної давності, передбачених, зокрема, статтями 257, 258 цього Кодексу, підлягає застосуванню з метою недопущення безпідставного звуження прав учасників цивільних правовідносин.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.09.2022 у справі № 679/1136/21 (провадження № 61-5238св22).

Крім того, відповідно до п. 19 Перехідних і прикінцевих положень ЦК України в період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.

Інші доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, колегією суддів до уваги не приймаються з огляду на те, що вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються вищевикладеним та матеріалами справи, а також не впливають на вірне вирішення судом першої інстанції даного спору. Також, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення в розумінні ст. 277 ГПК України з викладених в апеляційній скарзі обставин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

У відповідності до вимог ч. ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Згідно частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Ч. 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд визнає, що доводи скаржника викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні, оскаржуване рішення ухвалено з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування оскаржуваного рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі №911/1059/24, за наведених скаржником доводів та в межах апеляційної скарги.

Розподіл судових витрат

Судовий збір розподіляється відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області на рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі №911/1059/24 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 01.07.2024 у справі №911/1059/24 - залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за Білогородською сільською радою Бучанського району Київської області.

4. Матеріали справи №911/1059/24 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку у випадках, передбачених статтею 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді О.М. Гаврилюк

В.В. Сулім