ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.01.2025м. ДніпроСправа № 904/175/25

Суддя Бєлік В.Г. , розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРТНЕР ЮКРЕЙН", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛІМПІУС КОНСАЛТ", м. Дніпро

про стягнення штрафних санкцій, інфляційних витрат та 30% річних за договором поставки у загальному розмірі 265 836,74 грн.

ВСТАНОВИВ:

Через систему Електронний суд до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАРТНЕР ЮКРЕЙН" (далі - позивач), у якій просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ОЛІМПІУС КОНСАЛТ" (далі - відповідач) пеню у розмірі 21 444,69 грн, індекс інфляції у розмірі 75 322,54 грн та 30% річних у розмірі 169 069,51 грн,, що виникла внаслідок невиконання останнім своїх зобов`язань зі своєчасної оплати поставленого позивачем товару за договором поставки №17/08/23-1 від 17.08.23р. та специфікацією №1 від 17.08.23р. (укладеним між сторонами).

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтями 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 1 частини 1 статті 163 ГПК України встановлено, що ціна у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку

Слід зазначити, що обґрунтований розрахунок позовних вимог - це такий розрахунок, що містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування процентів та інше) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами угоди, відображення проведених оплат, тощо.

Отже, обґрунтований розрахунок позовних вимог вимагає посилання на первинні документи. Такі посилання слід пов`язувати з відповідними юридичними фактами, які мали місце і впливали на розмір суми боргу, з обов`язковим зазначенням часу їх настання.

Відсутність такого розрахунку позбавляє суд можливості перевірити правильність нарахування та є порушенням вимог п.3 ч.3 ст.162 ГПК України, згідно яких позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У позовній заяві визначена сума інфляційних втрат 75 322,54 грн. кінцева дата розрахунку зазначена 30.11.2024, тоді як у додатку 1 (розрахунку суми позову) період розрахунку становить 25.09.2023-12.02.2024 на суму 12.529,92 грн. Аналогічні невідповідності розрахунку і позовних вимог стосуються в розміру та періоду стягнення пені та 30% річних.

З огляду на зазначене позивачу необхідно надати письмові пояснення до вже поданого розрахунку пені, інфляційних нарахувань та 30% річних, оскільки зазначені суми не відповідають заявленим вимогам, або надати інший обґрунтований розрахунок суми пені, інфляційних нарахувань та 30% річних з посиланням на первинні документи, що впливають на розмір стягуваних сум.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Національним законодавством України (ст. 172 Господарського процесуального кодексу України) передбачено забезпечення права відповідача на інформацію про подану позовну заяву та ознайомлення з її змістом і доданими документами, а також передбачено механізм реалізації такого права шляхом встановлення обов`язку позивача надіслати сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів до порушення провадження у справі.

Таким чином, право на справедливий суд, передбачене ст. 6 Конвенції, включає в себе обов`язок позивача належним чином інформувати відповідача про подання позову до суду шляхом направлення на його адресу копії позовної заяви з додатками. При чому, таке інформування повинно бути здійснене позивачем до порушення судом провадження по справі.

Також суд зазначає, що згідно правової позиції Вищого господарського суду України, викладеної, зокрема, у Постанові від 04.12.2012 по справі № 5/5005/7237/2012, виконання позивачем вимог процесуального законодавства, які він зобов`язаний вчиняти до подання позову, не може здійснюватися після порушення провадження у справі.

Отже, порушення провадження у справі до виконання позивачем вказаного обов`язку, не буде відповідати ст. 6 Конвенції

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 174, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Позивачу протягом семи днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати:

- обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

3. Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Бєлік