ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

16 січня 2025 року м. ОдесаСправа № 872/20/24
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі судді С.І. Колоколова,

секретар судового засідання: Р.О. Кратковський,

за участю представників:

від позивача: І.С. Кушніренко,

від відповідача: Б.О. Лавренюк,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" (вх.№4864/24 від 23.12.2024)

про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024, прийняте третейським суддею Колотющенко Н.О., м. Миколаїв,

та заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка (вх.№4882/24 від 24.12.2024)

про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024, прийняте третейським суддею Колотющенко Н.О., м. Миколаїв

у справі №16/2024

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон"

до відповідача: Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка

про стягнення 1 967 879,89 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" задоволено в повному обсязі. Стягнуто з Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" ) 1767879,89 грн, з яких: 908089,64 грн основного боргу, 561800,07 грн пені, 166213,45 грн штрафу у розмірі 15%, 86026,29 грн інфляційних втрат, 45750,44 грн 3% річних, а також 19871,52 грн витрат пов`язаних з вирішенням спору третейським судом.

23.12.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" за допомогою засобів поштового зв`язку звернулося до Південно-західного апеляційного господарського суду із заявою про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024, яку судом апеляційної інстанції зареєстровано 23.12.2024 за вх.№4864/24. У вказаній заяві Товариство з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" також повідомило, що у провадженні Південно-західного апеляційного господарського суду або іншого суду відсутні заяви про оскарження або скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024; вказане рішення третейського суду компетентним судом не скасовано.

24.12.2024 від Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка надійшла заява про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024, прийняте третейським суддею Колотющенко Н.О., м. Миколаїв, у справі №16/2024.

В обґрунтування вказаної заяви відповідач зазначає, що він не був обізнаний із розглядом позову ТзОВ «Техноторг-Дон» в третейському суді. Більше того, відповідач не отримував ні позовної заяви, ні повідомлень/ухвал від третейського суду. Зазначена в рішенні третейського суду інформація про отримання підприємством повідомлення про надходження до суду позовної заяви та необхідність обрання третейського судді на підставі надісланого Положення про Третейський суд та його Регламенту не відповідає дійсності, адже у ПОСП ім. І. Франка відсутні зазначені вище документи. Аналогічно й щодо ухвали суду від 07.10.2024 та від 22.10.2024.

Окремо заявник зауважує, що рішення третейського суду підписане суддею Колотющенко Н.О. В той же час, згідно третейського застереження, яке міститься в п. 7.1. Договору купівлі-продажу №Л-ЗЧ-2 від 10.01.2022 зазначено, що сторони вирішили, у випадку виникнення спору, передати його на розгляд судді Бєліку Сергію Валерійовичу, арбітру Постійно діючого третейському суді при РТПП Миколаївської області. Таким чином, позивач та відповідач обрали конкретного суддю та саме йому, в силу власних переконань та віри в його об`єктивність та неупередженість, доручили здійснити розгляд можливих спорів між сторонами. Враховуючи викладене вище, склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону, що є підставою для скасування рішення третейського суду

На переконання відповідача, обставини, які досліджував третейський суд та висновки, до яких дійшов в рішенні, є такими, що виходять за межі третейського застереження. Так, питання стягнення із ПОСП ім. І. Франка на користь ТзОВ «Техноторг-Дон» пені, штрафу, відсотків за користування чужими грошовими коштами та інфляційних втрат не охоплювались третейським застереженням (п. 7.1. Договору), адже третейське застереження не містить конкретної та буквальної вказівки на це, а вирішувати даний спір поза органами судової влади на основі вільного тлумачення третейського застереження не відповідає чинному законодавству та правовій системі України загалом.

Враховуючи викладене, відповідач просить скасувати рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 по справі №16/2024.

Від Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка також надійшов відзив на заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду.

Доводи, викладені у вказаному відзиві, є аналогічними доводам заяви про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" подано заперечення на заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка надійшла заява про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2024 та протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 24.12.2024 для розгляду вказаних заяв визначено склад суду у складі: судді Колоколова С.І.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.12.2024 прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024. Розгляд вказаної заяви призначено на 16.01.2025 о 12:30 год. Витребувано з Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області справу №16/2024. Зобов`язано Приватно-орендне сільськогосподарське підприємство ім. Івана Франка та Постійно діючий третейський суд при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області в строк до 13.01.2025 надати до Південно-західного апеляційного господарського суду письмову інформацію стосовно наявності або відсутності в провадженні Південно-західного апеляційного господарського суду або іншого суду заяв про оскарження і скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024; відомості про скасування вказаного рішення третейського суду або визнання недійсною третейської угоди (у разі їх наявності). Запропоновано Приватно-орендному сільськогосподарському підприємству ім. Івана Франка у строк до 13.01.2025 надати відзив на заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" (вх.№4864/24 від 23.12.2024) про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 25.12.2024 заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 залишено без руху. Встановлено заявнику строк, протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення наступних недоліків: надати докази сплати судового збору за подання заяви у розмірі 1211,20 грн.

03.01.2025 від заявника надійшла заява про усунення недоліків заяви.

30.12.2024 апеляційним господарським судом отримано третейську справу №16/2024.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.01.2025 прийнято до розгляду заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024. Провадження за заявою Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 об`єднано з провадженням за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024. Постановлено розглянути заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 одночасно із заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 у судовому засіданні 16.01.2025 о 12:30 год.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 09.01.2025 задоволено відповідні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" та Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

У судове засідання 16.01.2025 з`явились представники сторін.

Розглянувши заяву Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 51 Закону України "Про третейські суди" законодавцем передбачено обмежений перелік підстав, за яких може бути скасовано рішення третейського суду. Зазначений перелік співпадає з частиною другою статті 350 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 349 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи в судовому засіданні суд встановлює наявність або відсутність підстав для скасування рішення третейського суду. Суд не обмежений доводами заяви про скасування рішення третейського суду, якщо під час розгляду справи буде встановлено підстави для скасування рішення третейського суду, визначені статтею 350 цього Кодексу.

Статтею 350 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що рішення третейського суду може бути скасовано лише у випадках, передбачених цією статтею. Рішення третейського суду може бути скасовано у разі, якщо: 1) справа, у якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; 2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди; 3) третейську угоду визнано судом недійсною; 4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону; 5) третейський суд вирішив питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі. Скасування господарським судом рішення третейського суду не позбавляє сторони права повторно звернутися до третейського суду, крім випадків, передбачених законом.

Аналогічні положення закріплені у статті 51 Закону України "Про третейські суди".

Суд зазначає, що перелік підстав, з яких може бути оскаржене та скасоване рішення третейського суду, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, у зв`язку із чим заявнику при зверненні до компетентного суду з відповідною заявою необхідно довести їх (підстав) наявність.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30.09.2020 у справі № 873/64/20, від 26.11.2020 у справі № 873/90/20 та від 25.11.2020 у справі № 876/26/20.

Згідно частини другої статті 1 Закону України "Про третейські суди" до третейського суду за угодою сторін може бути переданий будь-який спір, що виникає з цивільних та господарських правовідносин, крім випадків, передбачених законом.

Підвідомчість справ третейським судам врегульована статтею 6 Закону України "Про третейські суди", в якій наведений перелік справ, які не можуть розглядати третейські суди.

Разом з тим, відповідно до частини першої статті 5, частин першої, другої, дев`ятої статті 12 Закону України "Про третейські суди" спір може бути переданий на розгляд третейського суду за наявності між сторонами третейської угоди, яка відповідає вимогам цього Закону. Третейська угода може бути укладена у вигляді третейського застереження в договорі, контракті або у вигляді окремої письмової угоди. Якщо сторони не домовилися про інше при передачі спору до постійно діючого третейського суду, а також при вказівці у третейській угоді на конкретний постійно діючий третейський суд регламент третейського суду розглядається як невід`ємна частина третейської угоди. Третейська угода може містити як вказівку про конкретно визначений третейський суд, так і просте посилання на вирішення відповідних спорів між сторонами третейським судом.

При цьому, частинами четвертою - шостою статті 12 вказаного Закону передбачено, що третейська угода укладається у письмовій формі. Третейська угода вважається укладеною, якщо вона підписана сторонами або міститься у проспекті цінних паперів (рішенні про емісію цінних паперів), що передбачає призначення адміністратора за випуском облігацій, чи укладена шляхом обміну листами, повідомленнями по телетайпу, телеграфу або з використанням засобів електронного чи іншого зв`язку, що забезпечує фіксацію такої угоди, або шляхом направлення відзиву на позов, в якому одна із сторін підтверджує наявність угоди, а інша сторона проти цього не заперечує. Третейська угода має містити відомості про найменування сторін та їх місцезнаходження, предмет спору, місце і дату укладання угоди. Посилання у договорі, контракті на документ, який містить умову про третейський розгляд спору, є третейською угодою за умови, що договір укладений у письмовій формі і це посилання є таким, що робить третейську угоду частиною договору.

Згідно з наданим у статті 1 Закону України "Про третейські суди" визначенням склад третейського суду персональний склад третейського суду, що розглядає конкретну справу. Склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів (частини перша, друга статті 16 Закону України "Про третейські суди").

При цьому статтею 7 Закону України "Про третейські суди" передбачено, що в Україні можуть утворюватися та діяти постійно діючі третейські суди та третейські суди для вирішення конкретного спору (суди ad hoc). Постійно діючі третейські суди та третейські суди для вирішення конкретного спору утворюються без статусу юридичної особи.

Зокрема, постійно діючі третейські суди можуть утворюватися та діяти при зареєстрованих згідно з чинним законодавством України всеукраїнських громадських організаціях; а порядок утворення третейського суду для вирішення конкретного спору визначається третейською угодою, умови якої не можуть суперечити положенням цього Закону (частини перша, шоста статті 8 Закону України "Про третейські суди").

Відповідно до пункту 7.1 договору купівлі-продажу № Л-3Ч-2 сторони погодили, що всі спори, протиріччя чи вимоги, що виникають із цього договору чи пов`язані з ним, в тому числі ті, що стосуються виконання, порушення, припинення чи недійсності, підлягають вирішенню у Постійно діючому Третейському суді при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області згідно із його регламентом. Склад третейського суду 1 арбітр Бєлік Сергій Валерійович.

Отже, зазначений спір переданий сторонами на розгляд третейського суду шляхом вчинення третейського застереження безпосередньо в пункті 7.1 договору купівлі-продажу

Як вже зазначалось, рішенням Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" задоволено в повному обсязі. Стягнуто з Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" ) 1767879,89 грн, з яких: 908089,64 грн основного боргу, 561800,07 грн пені, 166213,45 грн штрафу у розмірі 15%, 86026,29 грн інфляційних втрат, 45750,44 грн 3% річних, а також 19871,52 грн витрат пов`язаних з вирішенням спору третейським судом.

Колегія суддів відхиляє доводи відповідача в частині того, що обставини, які досліджував третейський суд та висновки, до яких дійшов в рішенні, є такими, що виходять за межі третейського застереження, зокрема, питання стягнення пені, штрафу, відсотків за користування чужими грошовими коштами та інфляційних втрат є таким, що не охоплювались третейським застереженням, з огляду на наступне.

Так, пунктом 7.1 договору купівлі-продажу №Л-3Ч-2 сторони погодили, що всі спори, протиріччя чи вимоги, що виникають із цього договору чи пов`язані з ним, в тому числі ті, що стосуються виконання, порушення, припинення чи недійсності, підлягають вирішенню у Постійно діючому Третейському суді при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області згідно із його регламентом. Склад третейського суду 1 арбітр Бєлік Сергій Валерійович.

Колегія суддів зазначає, що питання стягнення пені, штрафу, відсотків за користування чужими грошовими коштами та інфляційних втрат є таким, що виникає із договору купівлі-продажу, оскільки вказані вимоги є похідними від вимоги про стягнення основного боргу. Крім цього, як вбачається із вказаного договору купівлі-продажу, стягнення вказаних нарахувань та штрафних санкцій передбачено безпосередньо розділом п`ятим договору «Відповідальність сторін».

При цьому, підстави для висновку про недійсність відповідного третейського застереження відсутні, оскільки на момент розгляду цієї справи судом не встановлено, а в матеріалах справи відсутні докази недійсності укладеного між сторонами договору (в цілому або його окремих частин).

Згідно частини третьої статті 22 Господарського процесуального кодексу України будь-які неточності в тексті угоди про передачу спору на вирішення до третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу та (або) сумніви щодо її дійсності, чинності та виконуваності повинні тлумачитися судом на користь її дійсності, чинності та виконуваності.

Велика Палата Верховного Суду у постанові 28.08.2018 у справі № 906/493/16 дійшла висновку про те, що господарський суд має тлумачити будь-які неточності в тексті арбітражної угоди та розглядати сумніви щодо її дійсності, чинності та виконуваності на користь її дійсності, чинності та виконуваності, забезпечуючи принцип автономності арбітражної угоди.

Окрім того, предметом третейської угоди може бути не лише спір, який існує на момент укладення такої угоди, а й будь-які спори, які виникатимуть між сторонами договору в майбутньому та передбачені третейською угодою.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 04.10.2018 у справі № 910/8961/17 та від 30.09.2020 у справі № 873/64/20.

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), яка базується ще на римській максимі- "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Наприклад, у статті I.-1:103 Принципів, визначень і модельних правил європейського приватного права вказується, що поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Отже, з огляду на встановлений факт наявності у цій справі третейської угоди, яка укладена між сторонами у вигляді третейського застереження у пункті 7.1 договору купівлі-продажу № Л-ЗЧ-2 від 10.01.2022, та враховуючи норми Закону України "Про третейські суди" щодо підвідомчості справ третейським судам, вказаний спір правомірно переданий на розгляд Постійно діючого Третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області.

Також ухвалюючи рішення Постійно діючий Третейський суд при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області не вирішував питання, які виходять за межі третейської угоди.

Також скаржник вказує, що рішення третейського суду підписане суддею Колотющенко Н.О. В той же час, згідно третейського застереження, яке міститься в п. 7.1. Договору купівлі-продажу №Л-ЗЧ-2 від 10.01.2022 зазначено, що сторони вирішили, у випадку виникнення спору, передати його на розгляд судді Бєліку Сергію Валерійовичу, арбітру Постійно діючого третейському суді при РТПП Миколаївської області. Таким чином, позивач та відповідач обрали конкретного суддю та саме йому, в силу власних переконань та віри в його об`єктивність та неупередженість, доручили здійснити розгляд можливих спорів між сторонами. Враховуючи викладене вище, склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону, що є підставою для скасування рішення третейського суду.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Згідно статті 14 Закону України "Про третейські суди" сторони мають право вільно призначати чи обирати третейський суд та третейських суддів. За домовленістю сторін вони можуть доручити третій особі (юридичній або фізичній) призначення чи обрання третейського суду чи суддів. Для призначення чи обрання третейських суддів у кожній справі необхідна їхня згода. У постійно діючих третейських судах призначення чи обрання третейських суддів здійснюється із затвердженого відповідно до статті 8 цього Закону списку третейських суддів, який за регламентом цього постійно діючого третейського суду може мати обов`язковий чи рекомендаційний характер.

Відповідно до частин першої - третьої статті 16 названого Закону склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів. У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду.

Частиною першою статті 17 Закону України "Про третейські суди" унормовано, що формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду.

Згідно статті 14 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області (далі - Регламент) обрання (призначення) третейських суддів здійснюється сторонами чи іншими особами, яким сторони надали відповідні повноваження, а у випадках, передбачених цим Регламентом, - Головою Третейського суду РТПП чи його Заступником, згідно із затвердженим Президентом РТПП списком третейських суддів, що має обов`язковий характер (обов`язковий список).

Відповідно до частини третьої статті 5 Регламенту у разі, якщо третейська угода містить положення щодо персонально визначеного складу Третейського суду і названі в ній особи, що можуть бути обраними третейськими суддями, входять до обов`язкового списку, такі вимоги третейської угоди є обов`язковими для сторін, а у випадках, передбачених цим Регламентом, і для Голови Третейського суду РТПП.

Відповідно до частини шостої статті 21 Регламенту якщо третейською угодою персонально визначено осіб зі складу обов`язкового списку, яких сторони мають намір обрати (призначити) третейськими суддями для розгляду спору, і прізвища, ім`я та по батькові цих осіб включені до обов`язкового списку, але сторони чи сторона не обрали їх третейськими суддями у термін і порядку, передбачені цим Регламентом, то призначення таких осіб суддями здійснює Голова Третейського суду РТПП, а у разі його відсутності - Заступник Голови Третейського суду РТПП.

Із наведених норм Регламенту убачається, що персональне визначення осіб третейськими суддями для розгляду справи є наміром сторін та не означає автоматичного визначення таких осіб в якості третейських суддів для розгляду спору, а потребує їх обрання сторонами у термін і порядку, передбачені цим Регламентом, або призначення таких осіб третейськими суддями для розгляду спору Головою третейського суду.

Після надходження позовної заяви до третейського суду, 09.09.2024 Постійно діючий Третейський суд при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області повідомленням про надходження позовної заяви за вих. №16 Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХНОТОРГ" до Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка про стягнення заборгованості, яке було направлено сторонам, визначився про надання сторонам у справі копії Положення про Постійно діючий Третейський суд при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області, Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області, обов`язкового списку осіб, що можуть бути обрані (призначені) третейськими суддями, зразок заяви про намір обрання третейським суддею персонально визначених осіб. Окрім цього, у зазначеному повідомленні головою Третейського суду зазначено, що склад Третейського суду, визначений та погоджений письмово сторонами у договорі 1 арбітр Бєлік Сергій Валерійович. Разом з тим, у зазначеному повідомленні головою третейського суду також зазначено, що третейський суддя Бєлік С.В. станом на теперішній час не здійснює розгляд справ у третейському суді (зворотній бік а.с.37 справи №16/2024).

В матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення вказаного повідомлення відповідачу за адресою-місцезнаходженням.

Відповідач не скористався своїм правом на подачу заяви про намір обрати третейським суддею у третейській справі № 16/2023.

Крім цього, в матеріалах справи наявне поштове повідомлення про вручення відповідачу ухвали третейського суду про прийняття позовної заяви до розгляду.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що доводи відповідача про те, що він не був обізнаний із розглядом позову ТзОВ «Техноторг-Дон» в третейському суді, не відповідають встановленим обставинам третейської справи №16/2024.

В подальшому, розпорядженням Постійно діючого Третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.10.2024 №16 призначено Колотющенко Н.О. третейським суддею для розгляду відповідного спору.

Враховуючи неможливість обрання сторонами Бєліка С.В. третейським суддею, в зв`язку з призупиненням ним розгляду справ, про що було зазначено сторонам у повідомленні Голови третейського суду про надходження позовної заяви, то у Голови третейського суду були відсутні підстави для призначення Бєліка С.В. третейським суддею у справі №16/2023 на підставі положень частини третьої статті 5 та частини шостої статті 21 Регламенту.

При цьому, згідно частини першої статті 13 Регламенту склад Третейського суду формується шляхом обрання (призначення) третейських суддів (третейського судді).

Як вже було зазначено, відповідно до статті 14 Регламенту обрання (призначення) третейських суддів здійснюється сторонами чи іншими особами, яким сторони надали відповідні повноваження, а у випадках, передбачених цим Регламентом, - Головою Третейського суду РТПП чи його Заступником, згідно із затвердженим Президентом РТПП списком третейських суддів, що має обов`язковий характер (обов`язковий список).

Згідно частини першої статті 16 Регламенту обрання (призначення) третейських суддів здійснюється після надходження позовної заяви до Третейського суду РТПП.

Відповідно до частини першої статті 17 Регламенту у разі своєчасної сплати позивачем витрат Третейського суду РТПП Уповноважений справами в триденний термін з дня зарахування коштів на поточний рахунок РТПП надсилає сторонам третейської угоди Повідомлення про надходження позовної заяви. До повідомлення про надходження позовної заяви додаються:

а) Положення про Постійно діючий Третейський суд РТПП;

б) Регламент Постійно діючого Третейського суду РТПП;

в) Обов`язковий список осіб, що можуть бути обрані (призначені) третейськими суддями для розгляду конкретної справи;

г) Зразок заяви про намір обрання третейським суддею (суддями) персонально визначених осіб (Заява).

Як встановлено в ході розгляду справи, вказаний обов`язок третейським судом був виконаний.

При цьому, як вже було зазначено, третейським судом у вказаному повідомленні було повідомлено сторін про те, що третейський суддя Бєлік С.В. станом на теперішній час призупинив розгляд справ у третейському суді.

Згідно частини другої статті 17 Регламенту протягом 10 днів з дня отримання Повідомлення про надходження позовної заяви позивач та відповідач (або інші особи) звертаються до Третейського суду РТПП із Заявою.

Відповідно до частини четвертої статті 21 Регламенту якщо сторони третейської угоди визначили кількісний склад Третейського суду, але не обрали (не призначили) жодного з суддів в строки, визначені цим Регламентом, або одна із сторін обрала (призначила) третейського суддю, а інші - ні, то персональний склад Третейського суду призначається Головою Третейського суду РТПП, а в разі його відсутності - Заступником Голови Третейського суду РТПП. Склад Третейського суду в даному випадку формується з урахуванням обраного (призначеного) стороною третейського судді.

Розпорядженням Постійно діючого Третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.10.2024 №16 призначено Колотющенко Н.О. третейським суддею для розгляду відповідного спору.

Враховуючи все вищевикладене, визначення складу третейського суду в цьому випадку відбулося у відповідності до положень Закону України "Про третейські суди" та Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області.

Окрім того, відповідачем не доведено, що вказана інформація, повідомлена третейським судом сторонам, не відповідає дійсності.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав, передбачених частиною другою статті 350 ГПК України, для скасування вказаного рішення третейського суду, а відтак у задоволенні відповідної заяви відповідача слід відмовити.

Витрати по сплаті судового збору за подання вказаної заяви не відшкодовуються у зв`язку з відмовою у її задоволенні.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вже зазначалося, рішенням Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" задоволено в повному обсязі. Стягнуто з Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" ) 1767879,89 грн, з яких: 908089,64 грн основного боргу, 561800,07 грн пені, 166213,45 грн штрафу у розмірі 15%, 86026,29 грн інфляційних втрат, 45750,44 грн 3% річних, а також 19871,52 грн витрат пов`язаних з вирішенням спору третейським судом.

В силу частини першої статті 50 Закону України "Про третейські суди" сторони, які передали спір на вирішення третейського суду, зобов`язані добровільно виконати рішення третейського суду, без будь-яких зволікань чи застережень.

Відповідно до статті 55 Закону України "Про третейські суди" рішення третейського суду виконуються зобов`язаною стороною добровільно, в порядку та строки, що встановлені в рішенні. Якщо в рішенні строк його виконання не встановлений, рішення підлягає негайному виконанню.

За умовами статті 57 Закону України "Про третейські суди" рішення третейського суду, яке не виконано добровільно, підлягає примусовому виконанню в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження". Виконавчий документ, виданий на підставі рішення третейського суду, може бути пред`явлений до примусового виконання в строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження".

Заява про видачу виконавчого документа може бути подана до компетентного суду протягом трьох років з дня прийняття рішення третейським судом. Така заява підлягає розгляду компетентним судом протягом 15 днів з дня її надходження до суду. Про час та місце розгляду заяви повідомляються сторони, проте неявка сторін чи однієї із сторін не є перешкодою для судового розгляду заяви. При розгляді заяви про видачу виконавчого документа компетентний суд повинен витребувати справу з постійно діючого третейського суду, в якому зберігається справа, яка має бути направлена до компетентного суду протягом п`яти днів від дня надходження вимоги. У такому випадку строк вирішення заяви про видачу виконавчого документа продовжується до одного місяця (частини перша та друга статті 56 Закону України "Про третейські суди").

Частинами першою, другою статті 352 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду розглядається судом за заявою особи, на користь якої прийнято рішення третейського суду. Заява про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду подається до апеляційного господарського суду за місцем проведення третейського розгляду протягом трьох років з дня ухвалення рішення третейським судом.

Згідно з частиною третьою статті 354 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи в судовому засіданні господарський суд встановлює наявність чи відсутність підстав для відмови у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду, передбачених статтею 355 цього Кодексу.

В силу приписів статті 355 Господарського процесуального кодексу України суд відмовляє у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду, якщо: 1) на день ухвалення рішення за заявою про видачу наказу рішення третейського суду скасовано судом; 2)справа, у якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; 3) пропущено встановлений строк для звернення за видачею наказу, а причини його пропуску не визнані господарським судом поважними; 4) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди; 5) третейська угода визнана недійсною; 6) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону; 7) рішення третейського суду містить способи захисту прав та охоронюваних інтересів, не передбачені законом; 8) постійно діючий третейський суд не надав на вимогу господарського суду відповідну справу; 9)третейський суд вирішив питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

Аналогічні положення містяться також у частині шостій статті 56 Закону України "Про третейські суди".

При розгляді заяви про видачу виконавчого документа господарський суд не оцінює законність і обґрунтованість рішення третейського суду, а лише встановлює відсутність або наявність підстав для відмови у задоволенні заяви про видачу виконавчого документа, визначених у статті 56 Закону України "Про третейські суди" та у статті 355 Господарського процесуального кодексу України. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №910/8665/17, від 04.06.2019 у справі №873/8/19, від 27.06.2019 у справі №873/19/19, від 11.07.2019 у справі №910/8692/17, від 13.11.2019 у справі №873/51/19, від 24.12.2019 у справі №870/45/19, від 06.03.2020 у справі №873/108/19.

Таким чином Господарський процесуальний кодекс України і спеціальний закон визначають вичерпний перелік підстав для відмови у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду, їх недоведення боржником та невстановлення господарським судом за результатами розгляду відповідної заяви позивача матиме наслідком видачу відповідного наказу.

Дослідивши наявні матеріали, Південно-західний апеляційний господарський суд встановив, що рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024 не скасовано компетентним судом; дана справа підвідомча Постійно діючому третейському суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області; строк для звернення із заявою про видачу наказу Товариством з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" не пропущений; рішення прийнято у спорі, передбаченому третейським застереженням; третейське застереження не визнано недійсним компетентним судом, адже доказів визнання недійсним зазначеного пункту договору відповідачем не надано та судом не встановлено; склад третейського суду сформований та відповідав вимогам Закону України "Про третейські суди" та третейському застереженню; рішення третейського суду не містить способів захисту прав, які не передбачені законами України; третейський суд не вирішував питання про права і обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

Інших підстав для відмови у видачі виконавчого документа, передбачених законом, господарським судом апеляційної інстанції не встановлено.

Відповідно до частини першої статті 356 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду господарський суд постановляє ухвалу про видачу наказу або про відмову у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду за правилами, передбаченими цим Кодексом для ухвалення рішення.

За таких обставин, оскільки рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 26.07.2024 у справі №16/2024 боржником самостійно не виконано, апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для відмови у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" про видачу наказу на примусове виконання зазначеного рішення третейського суду.

Витрати по сплаті судового збору за подання заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 129, 234, 281, 351, 352, 354-356 ГПК України, статтями 55, 56 Закону України "Про третейські суди",

апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1.Відмовити у задоволенні заяви Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка (вх.№4882/24 від 24.12.2024) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024, прийняте третейським суддею Колотющенко Н.О., м.Миколаїв, у справі №16/2024.

2.Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" (вх.№4864/24 від 23.12.2024) про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024, прийняте третейським суддею Колотющенко Н.О., м. Миколаїв, у справі №16/2024 задовольнити.

3.Видати наказ на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області від 04.11.2024 у справі №16/2024.

4.Стягнути з Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка (, місцезнаходження: 45726, Волинська обл., Горохівський р-н, с. Губин Перший) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" (, місцезнаходження: проспект Героїв України, будинок 113/1, м. Миколаїв, індекс 54/один мільйон сімсот шістдесят сім тисяч вісімсот сімдесят дев`ять/ грн. 89 коп., у тому числі: 908089/дев`ятсот вісім тисяч вісімдесят дев`ять/ грн. 64 коп. основного боргу, 561800/п`ятсот шістдесят одну тисячу вісімсот/ грн. 07 коп. пені, 166213/сто шістдесят шість тисяч двісті тринадцять/ грн. 45 коп. 15% штрафу, 86026/вісімдесят шість тисяч двадцять шість/ грн. 29 коп. інфляційних втрат та 45750/сорок п`ять тисяч сімсот п`ятдесят/ грн. 44 коп. 3% річних.

5.Стягнути з Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка (, місцезнаходження: 45726, Волинська обл., Горохівський р-н, с. Губин Перший) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" (, місцезнаходження: проспект Героїв України, будинок 113/1, м. Миколаїв, індекс 54025) витрати, пов`язані з вирішенням спору третейським судом, в сумі 19871/дев`ятнадцять тисяч вісімсот сімдесят одна/ грн. 52 коп.

6.Стягнути з Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства ім. Івана Франка (, місцезнаходження: 45726, Волинська обл., Горохівський р-н, с. Губин Перший) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Техноторг-Дон" (, місцезнаходження: проспект Героїв України, будинок 113/1, м. Миколаїв, індекс 54025) судовий збір за розгляд заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду у розмірі 1514/одна тисяча п`ятсот чотирнадцять/ грн. 00 коп.

7.Відповідний наказ видати після набрання ухвалою суду законної сили.

8.Матеріали справи №16/2024 повернути до Постійно діючого третейського суду при Регіональній торгово-промисловій палаті Миколаївської області, залишивши у матеріалах господарської справи відповідні копії.

Ухвала може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку, встановленому для оскарження рішення суду першої інстанції.

Ухвала, якщо вона не буде оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 20.01.2025

Суддя С.І. Колоколов