СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

22 січня 2025 року м. Харків Справа №922/2618/24

Східний апеляційний господарський суд у складі судді: Шутенко І.А.,

розглянувши апеляційну скаргу Приватного підприємства "МАГНІТ +" (вх. №171 Х/1) на рішення ухвалене Господарським судом Харківської області у складі судді Хотенця П.В. 16.12.2024 (повний текст складений 24.12.2024) у справі №922/2618/24

за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк", м. Київ

до 1. Приватного підприємства "МАГНІТ +", м. Харків

2. фізичної особи ОСОБА_1

про стягнення

та за зустрічним позовом фізичної особи ОСОБА_1

до Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк", м. Київ

про визнання недійсним договору поруки,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 16.12.2024 у справі №922/2618/24 первісний позов задоволений повністю.

Ухвалено стягнути солідарно з Приватного підприємства "МАГНІТ +", м. Харків (61057, м. Харків, вул. Механізаторів, буд. 2, ) та Фізичної особи - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПриватБанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1-Д, ) заборгованість за кредитним лімітом по договору б/н від 14 грудня 2015 року, в розмірі 195193,92грн (84219,30грн - заборгованість за кредитом; 39105,82грн - заборгованість за відсотками з користування кредитом; 70130,50грн - пеня за несвоєчасність виконання зобов`язань за договором; 1738,30грн - заборгованість по комісії за користуванням кредитом), а також 2422,40грн судового збору.

В зустрічному позові відмовлено.

22.01.2025 до Східного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Приватного підприємства "МАГНІТ +", в якій просить суд:

1. визнати поважними причини пропуску ПП "Магніт+" строку для подання апеляційної скарги та поновити ПП "Магніт+" строк для звернення з апеляційною скаргою;

2. відстрочити апелянту строк сплати судового збору до розгляду апеляційної скарги по суті у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем підприємства;

3. прийняти апеляційну скаргу до розгляду;

4. рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2024 у справі №922/2618/24 в частині задоволення первісного позову скасувати та в цій частині прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог АТ КБ "Приватбанк" відмовити.

Відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду Східного апеляційного господарського суду від 22.01.2025 справу (апеляційну скаргу) передано на розгляд суду у складі: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Гребенюк Н.В., суддя Слободін М.М.

Східним апеляційним господарським судом установлено, що 09.01.2025 до Східного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга фізичної особи ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2024 у справі №922/2618/24.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.01.2025 витребувано у Господарського суду Харківської області матеріали справи №922/2618/24.

15.01.2025 справа №922/2618/24 надійшла до Східного апеляційного господарського суду.

Отже, на момент звернення Приватного підприємства "МАГНІТ +" з апеляційною скаргою справа №922/2618/24 наявна у апеляційного господарського суду.

Перевіривши дотримання заявником апеляційної скарги вимог процесуального закону, які ставляться до скарги, апеляційний господарський суд зазначає наступне.

Статтею 258 ГПК України установлені вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Відповідно до частини 3 статті 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

До апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору, разом з цим апелянт просить відстрочити сплату судового збору з посиланням на статтю 8 Закону України "Про судовий збір", а саме на те, що апелянт перебуває у складному фінансовому становищі.

Розглянувши подане апелянтом клопотання про відстрочення сплати судового збору, Східний апеляційний господарський суд зазначає про наступне.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору передбачені Законом України "Про судовий збір".

Предметом розгляду даної справи є первісний позов з майновою вимогою та зустрічний позов з немайновою вимогою.

Відповідно до Закону "Про судовий збір" якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як убачається з апеляційної скарги апелянт оскаржує рішення в частині задоволення первісного позову про стягнення 195193,92грн.

Законом України "Про судовий збір" установлено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру підлягає сплаті судовий збір 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позов заявлений у 2024 році.

Законом України "Про державний бюджет на 2024 рік" установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3028грн.

Законом України "Про судовий збір" закріплено, що за звернення з апеляційною скаргою на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, за звернення з апеляційною скаргою на рішення місцевого господарського суду у даній справі в частині задоволення первісного позову апелянт мав надати докази сплати судового збору у розмірі 4542грн.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

За змістом положень ст. 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується на розсуд суду в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони дійсно перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі.

З системного аналізу вказаних норм права вбачається, що суд може, зокрема, за клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк визначене коло осіб. Для цього заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів.

Варто вказати, що Законом України "Про судовий збір" чітко визначено, що підставою для звільнення від сплати судового збору, відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору є доведення заявником, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (п. 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (п. 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" (заява № 28249/95) зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції (п. 60).

Таким чином, відстрочення сплати судового збору (розстрочення його сплати, звільнення від сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд відстрочити сплату судового збору (звільнити від сплати, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Суд звертає увагу скаржника, що ч. 2 ст. 6 та ч. 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Визначений ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, за яких допускається, зокрема, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк при зверненні до суду із заявою (скаргою), є вичерпним, тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону (ухвали Верховного Суду від 28.12.2020 у справі № 922/624/20, від 28.12.2020 у справі №922/4277/19).

Крім того, за змістом ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено звільнення або відстрочення сплати судового збору юридичним особам (ухвали Верховного Суду від 29.12.2020 у справі №922/3488/19, від 27.11.2020 у справі №911/3661/16, від 28.12.2020 у справі №910/6889/13); в ухвалах від 24.12.2020 у справі №920/746/17, від 24.12.2020 у справі №920/744/17 Верховний Суд вказав, що зазначена норма стосується окремих категорій фізичних осіб і не розповсюджується на юридичних осіб.

Враховуючи наведене скаржником обґрунтування заявленого клопотання, суд апеляційної інстанції не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які відповідали б зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

З огляду на викладене, апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання Приватного підприємства "МАГНІТ +" про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2024, а відтак, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 258 ГПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку та електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

При цьому, з 18.10.2023 введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 №3200-IX.

Зокрема, імперативним змістом ч. 6 статті 6 ГПК України (у редакції Закону від 29.06.2023 №3200-IX) визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Отже, Приватне підприємство "МАГНІТ +" згідно з наведеними приписами, зобов`язане зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) в обов`язковому порядку.

Аналогічні правові висновки зазначені в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.11.2023 у справі 920/857/20.

Водночас, в підсистемі "Електронний суд" інформація стосовно наявності у скаржника електронного кабінету відсутня.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що заявником апеляційної скарги не було виконано вимоги п. 2 ч. 2 статті 258 ГПК України.

Відповідно до частини 2 статті 260 ГПК України до апеляційних скарг, які оформлені з порушенням вимог, встановлених статтею 258 ГПК України, застосовуються норми статті 174 цього Кодексу. З урахуванням норм частини 1 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених статтею 258 ГПК України, протягом п`яти днів з дати надходження до суду апеляційної скарги постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 234, 174, 258, 260 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Приватному підприємству "МАГНІТ +" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за звернення з апеляційною скаргою.

2. Апеляційну скаргу Приватного підприємства "МАГНІТ +" на рішення Господарського суду Харківської області від 16.12.2024 року у справі №922/2618/24 в частині задоволенні первісного позову залишити без руху.

3. Приватному підприємству "МАГНІТ +" усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки надати суду:

- докази сплати судового збору за звернення з апеляційною скаргою в розмірі 4542грн;

- докази реєстрації електронного кабінету скаржника, що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів)

протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

3. Роз`яснити апелянту, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається не поданою та повертається апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя І.А. Шутенко