ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ПРО ВІДКЛАДЕННЯ ПІДГОТОВЧОГО ЗАСІДАННЯ

14.01.2025 Справа № 905/1460/24

Суддя Господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., при секретарі судового засідання Одинець Е.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Павлоградське пуско-налагоджувальне підприємство», м. Павлоград, Дніпропетровська область

до відповідача: Державне підприємство «Добропіллявугілля-видобуток», м.Добропілля, Донецька область

про стягнення 2 231 306,51грн

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Павлоградське пуско-налагоджувальне підприємство», м. Павлоград, Дніпропетровська область звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до Державного підприємства «Добропіллявугілля-видобуток», м.Добропілля, Донецька область про стягнення 2231306,51грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором №954-22 ШУД-ШУН про надання послуг за результатом відкритих торгів №UA-2022-10-25-008255-а від 21.11.2022 в частині оплати виконаних робіт.

Ухвалою від 11.12.2024 відкладено підготовче судове засідання на 14.01.2025, встановлено позивачу строк до 08.01.2025 (враховуючи час пересилання засобами зв`язку) для надання довідки за підписом керівника про розмір заборгованості відповідача за спірним актом №7-ШУДД приймання виконаних підрядних робіт від 31.10.2023.

23.12.2024 через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого заперечує проти позовних вимог в частині стягнення 230479,20грн, посилаючись на те, що заборгованість за спірним договором виходячи з Акту звірки взаємних розрахунків станом на 03.09.2024 становить 2000827,31грн. Відповідно до прохальної частини відзиву, відповідач просить суд поновити строк подачі відзиву.

Суд, розглянувши поданий відзив на позовну заяву, дійшов висновку про повернення його без розгляду з огляду на таке.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.

За вимогами п. 3 ст. 131-2 Конституції України, яка набрала чинності з 30.09.2016 відповідно до Закону України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 п. 16-1 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 та ст.131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання врегульовані Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України).

Згідно з абз. 2 ч. 8 ст.42 ГПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ч.2 ст.170 ГПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

За змістом ч. 3 ст.56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

За загальним правилом у теорії права, самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності). (Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 13.03.2020 у справі №922/2844/19).

Працівник органу державної влади, органу місцевого самоврядування, юридичної особи підтверджує право на звернення від імені такого органу в порядку самопредставництва, для чого надає до суду:

- витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення;

- оригінал або копія трудового договору (акту про призначення), або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції в якій визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді без окремого доручення керівника;

- окреме доручення (резолюція) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси державного орган, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та юридичних осіб в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено право такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №924/440/19.

Особи, які можуть бути представниками у суді, визначені у ст. 58 ГПК України, а саме - представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Судом постановлено ухвалу від 11.12.2024, якою визначено розгляд даної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Відзив на позовну заяву від імені ДП «Добропіллявугілля-видобуток» поданий через підсистему "Електронний суд" Федоровим Станіславом Ігоровичем.

Серед додатків до поданого відзиву міститься, зокрема, довіреність №ДУ 38/24 від 20.03.2024 зі змісту якої вбачається, що виконуючий обов`язки генерального директора Сидорченка Віталія Сергійовича, який діє на підставі наказу Міністерства енергетики України від 14.02.2023 року №12-к/к та статуту уповноважує провідного юрисконсульта ДП «Добропіллявугілля-видобуток» Федорова Станіслава Ігоровича бути представником від імені та в інтересах підприємства в усіх справах в усіх місцевих загальних судах, господарських судах, адміністративних судах, апеляційних судах, апеляційних адміністративних судах, апеляційних господарських судах, Вищому суді з питань інтелектуальної власності, Вищого антикорупційному суді, Верховному суді, Міжнародному комерційному арбітражі, третейських судах. Крім того, у підтвердження повноважень діяти від імені відповідача до відзиву додані також наказ №27/к/тр від 02.02.2024 про прийняття на роботу Федорова С.І. на посаду провідного юрисконсульта юридичної служби Спеціального апарата управління ДП «Добропіллявугілля-видобуток» та Посадова інструкція провідного юрисконсульта юридичної служби, відповідно до змісту якої провідний юрисконсульт представляє інтереси підприємства та відокремлених підрозділів, що входять до його складу в господарських, адміністративних, третейських, судах загальної юрисдикції, та інших установах і організаціях.

Однак, виходячи зі змісту поданих документів, суд дійшов висновку про те, що Федорову С.І. надано право здійснювати саме представництво інтересів відповідача, а не діяти від його імені в порядку самопредставництва відповідно до ч. 3 ст. 56 ГПК України. Крім того, доказів наявності статусу адвоката у Федорова С.І. суду не надано.

Відповідно до приписів ч. 9 ст.60 ГПК України, довіреність надає право на представництво інтересів фізичних та юридичних осіб у судах, проте за правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї прав та обов`язків.

Відповідно, особа, яка представляє юридичну особу у суді за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не в порядку самопредставництва.

Разом з тим, суду не надано наказу Міністерства енергетики України від 14.02.2023 року №12-к/к або статуту для підтвердження того, що Сидорченко В.С. виконує обов`язки генерального директора державного підприємства, відповідно до даних з Єдиного державного реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником відповідача є Скрипник Василь Володимирович.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі №303/4297/20 зазначила, що, починаючи з 29.12.2019, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (пункт 18 ухвали).

Отже, з 29.12.2019 самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (пункт 25 ухвали).

Таким чином, відсутні підстави вважати, що відзив на позовну заяву поданий в інтересах Державного підприємства « Добропіллявугілля-видобуток» особою, яка має право його подавати та підписувати, оскільки додані до відзиву документи не є належними доказами на підтвердження повноважень Федорова С.І. представляти інтереси ДП « Добропіллявугілля-видобуток» в порядку самопредставництва.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ГПК України суд, установивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 або 2 цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про повернення без розгляду відзиву ДП «Добропіллявугілля-видобуток», оскільки його подано без додержання вимог ч.2 ст.170 ГПК України.

Оскільки відзив на позовну заяву надійшов до суду через підсистему «Електронний суд» і засобами поштового зв`язку не надсилався, припис ч.4 ст.170 ГПК України не може бути виконаний судом в частині повернення заявникові поданих документів у паперовій формі.

У підготовчому судовому засіданні14.01.2025 представники сторін участь не приймали, про місце, дату та час підготовчого засідання були повідомленні шляхом направлення ухвали від 11.12.2024 до їх електронних кабінетів у порядку ч.11 ст.242 ГПК України.

Станом на час проведення судового засідання позивач вимоги ухвали суду від 11.12.2024 не виконав, про поважність причин невиконання ухвали суду суд не повідомлений.

Пунктом 3 ч.2 ст.183 ГПК України встановлено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З метою належної підготовки справи до розгляду по суті з додержанням завдань підготовчого провадження, з`ясування дійсних обставин справи щодо розміру виниклої заборгованості за спірним договором, суд вирішив відкласти підготовче засідання у справі.

За змістом ч.3 ст.177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу (ч.6 ст.119 ГПК України).

Враховуючи викладене, оскільки строк проведення підготовчого провадження закінчується 14.01.2025, суд вирішив продовжити строк проведення підготовчого судового засідання на тридцять днів.

Суд доводить до відома учасників справи, що розпорядчими актами керівництва суду встановлено особливий режим роботи Господарського суду Донецької області в умовах воєнного стану та тимчасово запроваджено обмеження доступу учасників справи до приміщення суду.

Учасники справи можуть надсилати документи, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття до приміщення суду через особистий кабінет в системі Електронний суд. У разі неможливості надсилання документів в електронному вигляді - звичайною поштою на офіційну адресу суду.

Керуючись ст.ст.183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відзив на позовну заяву ДП «Добропіллявугілля-видобуток» повернути заявнику без розгляду.

2. Продовжити строк підготовчого провадження у справі №905/1460/24 на тридцять днів, до 13.02.2025 включно.

3. Відкласти підготовче судове засідання на 04.02.2025 року о 11:45год. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Донецької області за адресою: м.Харків, пр-т Науки, 5, каб № 309.

4. Явка учасників справи не є обов`язковою.

5. Повторно позивачу у строк до 31.01.2025 включно (враховуючи час пересилання засобами зв`язку) надати довідку за підписом керівника про розмір заборгованості відповідача за спірним актом №7-ШУДД приймання виконаних підрядних робіт від 31.10.2023. Необхідність надання вказаної довідки пов`язана з тим, що розмір заборгованості за актом №7-ШУДД від 31.10.2023 заявлена у розмірі 325634,05грн, в той час як у підписаному сторонами станом на 03.09.2024 акті звірки взаємних розрахунків розмір заборгованості за вказаним актом складає 95154,85грн.

6. Роз`яснити, що участь у судовому засіданні можлива для учасників справи виключно в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за окремим клопотанням, поданим в порядку ст. 167 ГПК України, та відбудеться лише за умови наявності об`єктивних обставин, які забезпечать безпеку проведення судового засідання у приміщенні суду.

7. Враховуючи, що позивач та відповідач зареєстровані у системі Електронний суд, суд направляє копію ухвали до їх електронних кабінетів у порядку ч.11 ст.242 ГПК України.

8. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею - 14.01.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Макарова