ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

17 січня 2025 року м. ХарківСправа № 922/4592/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Пономаренко Т.О.

розглянувши клопотання представника Харківського національного університету радіоелектроніки Рубана Ігоря Вікторовича (вх.№1254 від 17.01.2025) про встановлення додаткового строку на подання відповіді на відзив у справі

за позовом Харківського національного університету радіоелектроніки (61166, м. Харків, просп. Науки, 14; )
до Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни ( АДРЕСА_1 ; код РНОКПП: НОМЕР_1 )
про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

23.12.2024 Харківський національний університет радіоелектроніки звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни, в якій просить суд:

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни на користь Харківського національного університету радіоелектроніки заборгованість за договором №1/19 у розмірі 10 930,30 грн.;

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни на користь Харківського національного університету радіоелектроніки нараховані інфляційні втрати у розмірі 4 766, 88 грн.;

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни на користь Харківського національного університету радіоелектроніки нараховані 3% річних у розмірі 1 144,25 грн.;

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни на користь Харківського національного університету радіоелектроніки судовий збір.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.12.2024 прийнято позовну заяву Харківського національного університету радіоелектроніки до Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни про стягнення заборгованості до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі №922/4592/24.

09.01.2025 до суду надійшов відзив представника Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни адвоката Стриж Лариси Анатоліївни (вх.№599 від 10.01.2025) на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.01.2025 задоволено клопотання представника Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни адвоката Стриж Лариси Анатоліївни (вх.№599 від 10.01.2025) про розгляд справи за правилами загального позовного. Вирішено перейти до розгляду справи №922/4592/24 за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні на "29" січня 2025 р. о 10:30.

17.01.2025 до суду надійшло клопотання представника Харківського національного університету радіоелектроніки Рубана Ігоря Вікторовича (вх.№1254 від 17.01.2025), в якому просить суд встановити додатковий строк для подання відповіді на відзив до 29.01.2025 року.

В обґрунтування зазначеного клопотання заявник посилається на великий об`єм документів долучених до відзиву, які позивачу необхідно вивчити та проаналізувати для обґрунтування заперечень.

Розглянувши клопотання представника Харківського національного університету радіоелектроніки Рубана Ігоря Вікторовича (вх. №1254 від 17.01.2025) про встановлення додаткового строку на подання відповіді на відзив, суд виходить з наступного.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.12.2024 позивачу встановлено строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзив з дня його отримання (ст.251 ГПК України).

Разом з тим ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.01.2025 позивачу, згідно статті 166 ГПК України, встановлено строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзиви з дня їх отримання.

09.01.2025 до суду надійшов відзив представника Фізичної особи-підприємця Шеховцової Світлани Вікторівни адвоката Стриж Лариси Анатоліївни (вх.№599 від 10.01.2025) на позовну заяву.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа документ в електронному вигляді "Реєстраційна картка документа, що надійшов з кабінету ЕС" (відзив на позовну заяву вх.№599) від 09.01.2025 по справі № 922/4592/24 (суддя Пономаренко Т.О.) доставлено до Електронного кабінету Харківського національного університету радіоелектроніки 09.01.25 21:11.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ч.1 ст.116 ГПК України).

Виходячи з наведеного вбачається, що строк на подання позивачем відповіді на відзив закінчився 14.01.2025 включно.

Клопотання (вх.№1254 від 17.01.2025) про встановлення додаткового строку на подання відповіді на відзив направлено представником позивача до суду через систему Електронний суд 16.01.2025.

З наведеного вбачається, що клопотання (вх.№1254 від 17.01.2025) про встановлення додаткового строку на подання відповіді на відзив представником позивача подано до суду з пропуском строку, встановленого ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.01.2025.

Відповідно до частини 1 статті 166 ГПК України у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотиви їх визнання або відхилення.

За приписами частини 4 статті 166 ГПК України відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи - отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу - надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Разом з тим частиною 1 статті 2 ГПК України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Завданням підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті (ст. 177 ГПК України).

Приписами ст.42 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, заяви, клопотання, надавати пояснення суду, свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (ст.113 ГПК України).

Відповідно до частини другої, третьої та шостої статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Разом з цим, у статті 6 Конвенції закріплений принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Разом з цим суд враховує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Такі принципи господарського судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі, реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення (відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.08.2022 у справі №909/595/21).

Враховуючи вищевикладене, з метою належної підготовки справи для розгляду по суті, задля забезпечення принципу змагальності сторін та для реалізації прав сторін на повне і об`єктивне встановлення всіх обставин справи, суд вбачає за доцільним надати позивачу можливість реалізувати своє право в частині надання до суду відповіді на відзив.

Відповідно до пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 ГПК Основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Критерій розумності строку розгляду справи визначений у листі Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 "Щодо перевищення розумних строків розгляду справ", в якому зазначено, що критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що [..] очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Савенкова проти України», no. 4469/07, від 02 травня 2013 року, «Папазова та інші проти України», no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15 березня 2012 року).

У статті 6 Конвенції закріплений принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Здійснюючи тлумачення положень Конвенції, ЄСПЛ у своїх рішеннях указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ашингдейн проти Великої Британії»).

Враховуючи вищевикладене, задля дотримання принципів господарського судочинства, суд вважає можливим частково задовольнити клопотання представника позивача та встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив до 20.01.2025 включно.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 42, 113, 114, 119, 166, 177, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Харківського національного університету радіоелектроніки Рубана Ігоря Вікторовича (вх. №1254 від 17.01.2025) про встановлення додаткового строку на подання відповіді на відзив - задовольнити частково.

Встановити Харківському національному університету радіоелектроніки процесуальний строк для подання відповіді на відзив до 20.01.2025 включно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 17.01.2025.

Суддя Т.О. Пономаренко