ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про відкриття провадження у справі

20 січня 2025 року м.Харків Справа № 913/19/25

Господарський суд Луганської області у складі судді Злепко Н.І., розглянувши матеріали за позовом
Першого заступника керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі органів, уповноважених здійснювати відповідні функції у спірних відносинах,
Позивача 1 - Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України, м.Харків,
Позивача 2 - Рубіжанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області, м. Рубіжне Луганської області
до Відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю Елвенкін, м. Київ Відповідача 2 Комунального підприємства Шляхово-експлуатаційне підприємство Рубіжанської міської ради, м. Рубіжне Луганської області
про визнання недійсним договору поставки та застосування наслідків недійсності правочину
14.01.2025 перший заступник керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури Луганської області звернувся до Господарського суду Луганської області в інтересах позивача 1 - Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України, позивача 2 - Рубіжанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області, до відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю Елвенкін, відповідача 2 Комунального підприємства Шляхово-експлуатаційне підприємство Рубіжанської міської ради про визнання недійсним договору поставки №27/12/3 27.12.2021, укладеного між відповідачами та стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Елвенкін на користь Рубіжанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області 3 080 000 грн 00 коп.
Справа є підсудною господарському суду Луганської області на підставі п. 2 ст. 29 ГПК України, якою передбачено, що позови у спорах за участю кількох відповідачів можуть пред`являтися до господарського суду за місцезнаходженням одного з відповідачів.
Правове регулювання участі прокурора у розгляді справ у господарському суді здійснюється ст. 53 ГПК України, згідно з якою прокурор бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті.
Прокурор для представництва інтересів держави в господарському суді повинен обґрунтувати, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Також ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 №1697-VII передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Підставою позову прокурор зазначає порушення економічних інтересів держави, що полягають у вчиненні незаконного правочину і, як наслідок, проведення бюджетного фінансування з порушенням законодавчо встановленого порядку.
У позовній заяві перший заступник керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури зазначив, що за результатами закупівлі - UA-2021-11-30-011607-с 27.12.2021 між КП ШЕП (Замовник) і ТОВ Елвенкін (Постачальник) був укладений договір поставки сита барабанного для улаштування комплексу вторинної сировини КВВС-50 за №27/12/3, на суму 3 080 000,00 грн, в т.ч. з ПДВ.
На веб-сайті електронної системи закупівель Prozorro опубліковано звіт про виконання договору про закупівлю UA-2021-11-30-011607-с, сформований 18.01.2022, згідно якого сума оплата за договором - 3 080 000,00 грн; джерело фінансування закупівлі - субвенція з державного бюджету в місцевий бюджет.
Прокурор посилається на встановлені порушення вимог Закону України Про публічні закупівлі, зокрема, відсутність у складі тендерної документації доказів про виконання подібних за предметом закупівлі договорів, згідно з якими ТОВ Елвенкін здійснило поставку товару обладнання (шафи управління), ТОВ Юрай ЛТД за договором поставки № 28-09/21 від 17.09.2021.
Зазначений факт підтверджується результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-30-011607-с, проведеним Північно-східним офісом Держаудитслужби (висновок від 23.12.2021), під час якого встановлено порушення вимог Закону України Про публічні закупівлі.
Отже на думку прокурора, укладення договору поставки від 27.12.2021 № 27/12/3 між відповідачами відбулось з порушенням вимог статей 16, 29, 31 Закону України Про публічні закупівлі, внаслідок чого не дотримані інтереси суспільства та держави.
З посиланням на ч.ч. 1,3 ст. 215, ч. 1 ст. 203 ЦК України прокурор просить суд визнати недійсним договір поставки від 27.12.2021 № 27/12/3, а грошові кошти на підставі ст. ст. 216, 1212 ЦК України в сумі 3 080 000 грн 00 коп. повернути Рубіжанській міській військовій адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області відповідно.
Як органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, прокурор визначив Північно-східний офіс Державної аудиторської служби України, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю та Рубіжанську міську військову адміністрацію Сєвєродонецького району Луганської області, яка приймає участь у формуванні бюджету та забезпечує його виконання, контролює належне і своєчасне відшкодування шкоди, заподіяної державі.
Статтею 7 Закону України Про публічні закупівлі визначено органи, які здійснюють державне регулювання, контроль у сфері закупівель та громадський контроль, а саме: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.
Моніторинг процедури закупівлі, згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України Про публічні закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Головними завданнями органу державного фінансового контролю серед інших є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів, дотриманням законодавства про закупівлі (ч. 1 ст. 2 названого Закону).
На підставі п. п. 8, 10 ч. 1 ст. 10 Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Відповідно до п. 1 Положенням про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, Північно-східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органам.
У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях.
Основним завданням офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Луганської, Полтавської, Сумської, Харківської областей (п. 3 Положення).
Згідно з п. 4 Положення офіс відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль за цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів, дотриманням законодавства про закупівлі.
Офіс вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Також офіс має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства (п.п. 18 п. 6 Положення).
Отже Північно-східний офіс Держаудитслужби також наділений повноваженнями звертатися до суду на захист інтересів держави в спірних правовідносинах.
Сєвєродонецька окружна прокуратура Луганської області листом від 11.09.2024 за № 52/2-1630вих-24 повідомила Північно-східний офіс Держаудитслужби про виявлені порушення інтересів держави, які виникли внаслідок укладення договору, та призвели до порушення законодавства про публічні закупівлі.
У відповідь на зазначений лист від Північно-східного офісу Держаудитслужби надійшла відповідь №201231-17/1436-2024 від 18.09.2024 у якій зазначено про відсутність у нього права звернення до суду, оскільки уповноважений тільки порушувати таке питання перед відповідними органами за результатами проведення заходів державного фінансового контролю.
Таким чином органом, уповноваженим державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах - Північно-східним офісом Держаудитслужби, допущено нездійснення необхідного захисту не пред`явлено до суду позов про визнання недійсним укладеного договору від 27.12.2021 № 27/12/3, як такого, що суперечить інтересам держави, застосування наслідків недійсності відповідного правочину.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до п.п. 15, 22, 23 ч. 1 ст. 26 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад належить скасування актів виконавчих органів ради, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень; затвердження програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування; затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.
За приписами ч. 4 ст. 71 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні органи та посадові особи місцевого самоврядування мають право звертатися до суду щодо визнання незаконними актів місцевих органів виконавчої влади, інших органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, які обмежують права територіальних громад, повноваження органів та посадових осіб місцевого самоврядування.
У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 78 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні повноваження сільської, селищної, міської, районної в місті, районної, обласної ради можуть бути достроково припинені у випадках, передбачених законами України Про військово-цивільні адміністрації, Про правовий режим воєнного стану.
Повноваження сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради за наявності підстав достроково припиняються з дня набрання чинності актом Президента України про утворення відповідної військово-цивільної, військової адміністрації (ч. 5 ст. 78 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні).
Абзацом 1 ч. 1 ст. 1 Закону України Про військово-цивільні адміністрації передбачено, що для виконання повноважень місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених цим Законом, в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема в районі проведення антитерористичної операції можуть утворюватися військово-цивільні адміністрації.
Згідно з ч. 12 ст. 3 Закону України Про військово-цивільні адміністрації повноваження військово-цивільних адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.
Відповідно до приписів п.п 2, 5, 12, 27 ч. 1 ст. 4 Закону України Про військово-цивільні адміністрації військово-цивільні адміністрації населених пунктів на відповідній території здійснюють повноваження із забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку відповідної території, ефективного використання природних, трудових і фінансових ресурсів; складання та затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, забезпечення виконання відповідного бюджету; здійснення управління майном, яке перебуває у комунальній власності відповідної територіальної громади; вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.
За приписами абз. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України Про військово-цивільні адміністрації військово-цивільні адміністрації населених пунктів це тимчасові державні органи, що здійснюють на територіях відповідних територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України, повноваження міських рад, виконавчих органів міських рад та їх голів. Військово-цивільні адміністрації є юридичними особами публічного права і наділяються цим та іншими законами повноваженнями, у межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.
Військово-цивільні адміністрації населених пунктів набувають прав та обов`язків з дня внесення запису про їх державну реєстрацію як юридичних осіб до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (абз. 1 ч. 2 ст. 1 Закону України Про військово-цивільні адміністрації).
Згідно з п. 1.1 Статуту Комунального підприємства Шляхово-експлуатаційне підприємство Рубіжанської міської ради, затвердженого рішенням Рубіжанської міської ради від 31.10.2018 №65/6 (далі Статут), Комунальне підприємство Шляхово-експлуатаційне підприємство Рубіжанської міської ради створено за рішенням виконкому Рубіжанської міської ради від 01.04.1992 №106.
Підприємство засновано на власності територіальної громади м. Рубіжне. Засновником Підприємства є Рубіжанська міська рада Луганської області (п. 1.2 Статуту).
Підприємство підпорядковане засновнику з питань, визначених чинним законодавством та цим Статутом та у межах своїх повноважень організовує виконання рішень та розпоряджень Рубіжанської міської ради та її виконавчого комітету (п. 2.8 Статуту).
Підприємство планує свою діяльність та визначає перспективи розвитку, виходячи із завдань засновника і попиту на виконання робіт, надання послуг, а також на продукцію, які виготовляє (надає) підприємство (п. 2.9 Статуту).
Контроль за фінансово-господарською діяльністю Підприємства здійснює засновник Рубіжанська міська рада (п. 2.11 Статуту).
Указом Президента України від 31.03.2022 № 192/2022 Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Луганській області на виконання Закону України Про правовий режим воєнного стану створено Рубіжанську міську військову адміністрацію Сєвєродонецького району Луганської області.
Постановою Верховної Ради України від 01.07.2022 № 2333-IX Про здійснення начальниками Кремінської і Рубіжанської міських військових адміністрацій Сєвєродонецького району Луганської області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України Про правовий режим воєнного стану визначено, що у період дії воєнного стану в Україні та 30 днів після його припинення чи скасування начальники Кремінської і Рубіжанської міських військових адміністрацій Сєвєродонецького району Луганської області, крім повноважень, віднесених до їх компетенції Законом України Про правовий режим воєнного стану, здійснюють повноваження відповідних міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних міських голів; апарати Кремінської і Рубіжанської міських рад та їх виконавчі комітети, інші виконавчі органи (з урахуванням абзацу третього пункту 1 частини другої статті 10 Закону України Про правовий режим воєнного стану), комунальні підприємства, установи та організації Кремінської і Рубіжанської міських територіальних громад підпорядковуються відповідно начальнику Кремінської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області та начальнику Рубіжанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області.
Частиною 1 ст. 15 Закону України Про правовий режим воєнного стану визначено, що військові адміністрації у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України Про оборону України, Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію, Про критичну інфраструктуру, цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Повноваження військових адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.
Військові адміністрації населених пунктів на відповідній території здійснюють повноваження, зокрема, із складання та затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, забезпечення виконання відповідного бюджету; управління об`єктами житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, транспорту і зв`язку, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг населенню (п.п. 5, 10 ч. 2 ст. 15 Закону України Про правовий режим воєнного стану).
Відповідно до п. 4 ч. 7 ст. 15 Закону України Про правовий режим воєнного стану начальник військової адміністрації є розпорядником бюджетних коштів.
Начальник військової адміністрації представляє відповідну військову адміністрацію та територіальну громаду у відносинах із державними органами, органами місцевого самоврядування, громадськими об`єднаннями, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності, громадянами (п. 5 ч. 7 ст. 15 Закону України Про правовий режим воєнного стану) та звертається до суду щодо визнання незаконними актів органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади (п. 6. ч. 7 ст. 15 Закону України Про правовий режим воєнного стану).
Таким чином, Рубіжанська міська військова адміністрація Сєвєродонецького району Луганської області на даний час є органом, уповноваженим державою на здійснення повноважень у спірних правовідносинах.
Сєвєродонецька окружна прокуратура листом від 11.09.2024 за №52/2-364ВИХ-24 повідомила Рубіжвнську міську військову адміністрацію Сєвєродонецького району Луганської області про виявлені порушення інтересів держави, які виникли внаслідок укладення оспорюваного договору, та призвели до порушення законодавства про публічні закупівлі.
У відповіді від 19.09.2024 за №ВИХ/2458/2024 Рубіжанська міська військова адміністрація повідомила Сєвєродонецьку окружну прокуратуру, що відсутність у військової адміністрації оригіналів документів, а також необхідної та достатньої інформації для визнання договору недійсним.
Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 за позовом також органу прокуратури невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
У зв`язку з тим, що вказаними органами до цього часу не вжито заходів щодо усунення зазначених порушень, що призводить до порушення економічних інтересів держави, наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави у цій справі, в особі цих органів.
Згідно з ч. 2 п. 5 ст. 53 ГПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
З урахуванням викладеного, суд підтверджує підстави представництва першим заступником керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури інтересів держави в особі органів, уповноважених здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України та Рубіжанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області у цій справі та визнає подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду.
Північно-східний офіс Державної аудиторської служби України та Рубіжанська міська військова адміністрація Сєвєродонецького району Луганської області набувають статус позивачів.
Згідно з частинами першої та п`ятою статті 12 ГПК України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).
Відповідно до ч. 3 ст. 247 ГПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес тощо.
Розглянувши позовні матеріали, господарський суд дійшов висновку, що позовну заяву оформлено з дотриманням вимог ст. 162 ГПК України, до неї додано усі документи, передбачені ст. 164 ГПК України, а тому немає підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження.
З урахуванням викладеного та приписів ст. 176 ГПК України позовні матеріали є достатніми для прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження у відповідності до ч. 2 п. 3 ст. 12 ГПК України.
Суд звертає увагу відповідачів на необхідність реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі на виконання Закону України від 29.06.2023 №3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами".
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 53, 120, 176, 234, 236, ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, ст. 23 Закону України Про прокуратуру, господарський суд
1. Підтвердити підстави представництва першим заступником керівника Сєвєродонецької окружної прокуратури інтересів держави в особі органів, уповноважених здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України та Рубіжанської міської військової адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області за позовною заявою від 14.01.2025.
2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №913/19/25.
3. Здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
4. Судове засідання призначити на 12 лютого 2025 року, о 12 год. 00 хв., зала судових засідань № 109.
5. Довести до відома відповідачів, що у відповідності до ч.1 ст.251 ГПК України відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У випадку подання відзиву відповідачу слід подати до суду докази його надіслання позивачу з усіма додатками.
6. Встановити прокурору та позивачам строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву. У випадку подання позивачем відповіді на відзив подати суду докази надіслання (надання) її іншим учасникам справи.
7. Встановити відповідачам строк для подання заперечень протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. У випадку подання відповідачем заперечень подати суду докази надіслання (надання) їх іншим учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 20.01.2025 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.
Суддя Н.І. Злепко