ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" січня 2025 р. Справа № 870/21/24

Західний апеляційний господарський суд, в особі судді Скрипчук О.С.

за участю секретаря судового засідання Лагутін В.Б.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка» б/н від 18.11.2024 (вх. № 01-05/3335/24 від 19.11.2024)

у справі №870/21/24

про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 року у третейській справі № 9/2024

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка», м. Запоріжжя

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх Слобожанщини», Харківська область, Ізюмський район, місто Балаклія

про стягнення 4 979 316,75 грн,

за участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Бумба О.А.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Полетехніка» звернулось до Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх Слобожанщини» про стягнення 4 979 316, 75 грн.

Позов обгрунтований тим, що відповідач порушив взяті на себе зобов`язання за договором № ДЗ-014/2021 від 20.08.2021 в частині оплати за товар, яка мала бути проведена відповідачем у визначені сторонами строки, що стало підставою для звернення позивача до третейського суду з позовом про стягнення грошових коштів у суму 4 979 316, 75 грн, з яких: 2 579 167, 37 пені, 2 211 549, 24 грн штрафу, 189 600, 14 грн 3 % річних.

Позивач обгрунтував звернення до третейського суду на підставі пункту 10.1 договору поставки № ДЗ-014/2021 від 20.08.2021, за змістом якого усі спори, розбіжності, вимоги або претензії, що виникають з цього договору, підлягають вирішенню у постійно діючому Третейському суді при Асоціації «Правова Ліга» у відповідності з його регламентом. Третейський розгляд справи здійснюється постійно діючим Третейським судом у складі з одного третейського суді. Місце знаходження Третейського суду та місце розгляду спору: м. Тернопіль, майдан Волі, 4, поштовий індекс 46001. Мова третейського судочинства Українська.

Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 у третейській справі № 9/2024 повністю задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка». Цим рішенням стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх Слобожанщини» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка» 4 979 316,75 грн, з яких: 2 578 167, 37 грн пеня, 2 211 549,24 грн штраф, 189 600,14 грн 3 % річних, а також 43 000,00 грн суму третейських витрат.

Не погодившись з рішенням третейського суду, Товариством з обмеженою відповідальністю «Успіх Слобожанщини» через систему «Електроний суд» було подано до Західного апеляційного господарського суду заяву б/н від 15.11.2024 (вх. № 01-05/3335/24 від 19.11.2024) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 у справі № 9/2024.

Заява мотивована тим, що відповідно до пункту 5 частини 2 статті 350 ГПК, однією з підстав скасування рішення третейського суду є вирішення третейським судом питання про права та обов?язки осіб, які не брали участі в справі.

Так, заявник зазначає, що відповідач не знав та не міг знати, через неналежне повідомлення, про відкрите третейським судом провадження, в якому він є стороною спору і, відповідно, не брав участі в розгляді справи.

Відповідач не отримував копії позовної заяви та додані до неї документи від позивача, а також поштову кореспонденцію від Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» на свою адресу.

Позов був задоволений у повному обсязі, з чого на переконання скаржника можна зробити висновок, що було вирішено питання про права та обов?язки відповідача. Таким чином, відповідач не брав участі в розгляді третейської справи № 9/2024, але рішенням Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» було вирішено питання про його права та обов?язки, що є підставою для скасування такого рішення.

Разом з тим, заявник зазначає, що склад третейського суду, який прийняв рішення третейського суду у справі № 9/2024 не відповідав вимогам закону, оскільки призначення судді Кудінова В.В., здійснено з недотриманням вимог ст. 16-17 Закону України «Про третейські суди» та ст. 57 Регламенту третейського суду щодо формування складу третейського суду.

Відсутність у розпорядженні голови Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 03.09.2024 №9/2024 одного з обов`язкових реквізитів реєстраційний індекс (номер) говорить про відсутність в цьому документу юридичної сили, у зв`язку з чим на переконання відповідача, суддя Кудінова В.В. не мала законних повноважень на розгляд справи №9/2024 та прийняття Рішення третейського суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.11.2024 вказану заяву передано для розгляду головуючому судді О.С. Скрипчук та присвоєно справі №870/21/24.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 25.11.2024 прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх Слобожанщини» б/н від 15.11.2024 (вх. № 01-05/3335/24 від 19.11.2024) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 у справі № 9/2024 та призначено справу № 870/21/24 до розгляду у судовому засіданні на 08.01.2025.

02.12.2024 через систему «Електронний суд» надійшов відзив на заяву про скасування рішення Постійно діючого третейського суду (вх. № 01-04/8907/24).

У відзиві позивач зазначає про відсутність підстав передбачених ст. 51 Закону України «Про третейські суди» для скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 року у третейській справі № 9/2024, відтак просить суд, заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх Слобожанщини» від 15.11.2024 про скасування Рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 у справі № 9/2024 залишити без задоволення, а рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» у цій справі - залишити без змін.

В подальшому, 06.01.2025 надійшла відповідь на відзив на заяву про скасування рішення Постійно діючого третейського суду (вх. № 01-04/106/25).

В судове засідання 08.01.2024 з`явився представник відповідача (заявника), надав пояснення, доводи поданої заяви підтримав, просив скасувати Рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 у справі № 9/2024.

В судове засідання 08.01.2024 позивач участі уповноваженого представника не забезпечив, причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про час та дату судового засідання.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.349 ГПК України справа про оскарження рішення третейського суду розглядається суддею одноособово протягом тридцяти днів з дня надходження до господарського суду заяви про скасування рішення третейського суду. Про дату, час і місце розгляду справи повідомляються учасники справи. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши матеріали третейської справи, заяву відповідача, Західний апеляційний господарський суд встановив

Згідно з п.11 ч.1 ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи про оскарження рішень третейських судів та про видачу наказу на примусове виконання рішень третейських судів, утворених відповідно до Закону України «Про третейські суди», якщо такі рішення ухвалені у спорах, зазначених у цій статті.

Справи щодо оскарження рішень третейських судів, про видачу наказів на примусове виконання рішень третейських судів розглядаються апеляційними господарськими судами як судами першої інстанції за місцем розгляду справи третейським судом (ч.2 ст.24 ГПК України).

Заява про скасування рішення третейського суду подається до апеляційного господарського суду за місцем розгляду справи третейським судом стороною, третьою особою протягом дев`яноста днів з дня ухвалення рішення третейським судом, а особою, яка не брала участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про її права та (або) обов`язки, - протягом дев`яносто днів з дня, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про ухвалення рішення третейського суду (ч.2 ст.346 ГПК України).

При розгляді справи в судовому засіданні суд встановлює наявність або відсутність підстав для скасування рішення третейського суду. Суд не обмежений доводами заяви про скасування рішення третейського суду, якщо під час розгляду справи буде встановлено підстави для скасування рішення третейського суду, визначені статтею 350 цього Кодексу (ч.ч.3,4 ст.349 ГПК України).

Частиною 5 ст.349 ГПК України передбачено, що справа розглядається господарським судом за правилами, встановленими для розгляду справи судом першої інстанції у порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цим розділом.

Згідно з ч.3 ст.51 ЗУ «Про третейські суди» та відповідно до ст.350 ГПК України рішення третейського суду може бути скасовано лише у випадках, передбачених цією статтею. Рішення третейського суду може бути скасовано у разі, якщо:

1) справа, у якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону;

2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди;

3) третейську угоду визнано судом недійсною;

4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону;

5) третейський суд вирішив питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

Так, заявник однією з підстав для скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 року у третейській справі № 9/2024 вказав п.2 ч. 2 ст.350 ГПК України, а саме те, що рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди.

Колегія суддів зазначає, що предметом розгляду у третейській справі № 9/2024 була позовна вимога Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка» про стягнення з відповідача грошових коштів у суму 4 979 316, 75 грн, з яких: 2 579 167, 37 пені, 2 211 549, 24 грн штрафу, 189 600, 14 грн 3 % річних.

Відповідно до п. 7.2. Договору (в редакції Додаткової угоди від 23.10.2021 про внесення змін до Договору), за порушення строків оплати будь-яких платежів, передбачених умовами цього період, за який нараховується пеня) від суми заборгованості, за кожний день прострочення. У випадку порушення строків оплати протягом більш ніж 30-ть календарних днів Сторона-2 також сплачує Стороні-1 штраф у розмірі двадцять процентів від суми заборгованості.

Пунктом 7.5. Договору, Сторони домовилися, що строк нарахування пені штрафів за прострочення виконання грошових зобов?язань не обмежується строком та здійснюється до моменту їх повного виконання, а строк позовної давності для стягнення пені та штрафу встановлюється в 3 (три) роки.

Відповідно до п. 7.9. Договору Сторони передбачили, що для обчислення відсотків/пені/штрафу у гривні застосовується курс Міжбанку згідно пункту 3.2. Договору, що встановлений на першу доступну дату до дати розрахунку заборгованості. Відповідно до п. 2 Специфікації №002 Сторони погодили, що у разі порушення строку оплати 3-го (третього) платежу більш ніж на два банківських дні, Сторона-2 сплачує Стороні-1 штраф у розмірі 20% вартості Договору.

Відповідно до п. 2 Специфікації №002 Сторони погодили, що у разі порушення строку оплати 3-го (третього) платежу більш ніж на два банківських дні, Сторона-2 сплачує Стороні-1 штраф у розмірі 20% вартості Договору.

Відтак, вказані штрафні санкції передбачені у договорі поставки № ДЗ-014/2021 від 20.08.2021, та погоджені сторонами, у зв`язку із підписанням уповноваженими представниками такого договору.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, пунктом 10.1 договору поставки № ДЗ-014/2021 від 20.08.2021 передбачено, що усі спори, розбіжності, вимоги або претензії, що виникають з цього договору, підлягають вирішенню у постійно діючому Третейському суді при Асоціації «Правова Ліга» у відповідності з його регламентом. Третейський розгляд справи здійснюється постійно діючим Третейським судом у складі з одного третейського суді. Місце знаходження Третейського суду та місце розгляду спору: м. Тернопіль, майдан Волі, 4, поштовий індекс 46001. Мова третейського судочинства Українська.

Частиною 2 ст. 1 Регламенту Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» визначено, що на розгляд до Третейського суду може бути передано будь-який спір, що виник з цивільних чи господарських правовідносин, крім випадків, передбачених Законом України «Про третейські суди» та іншими законодавчими актами.

Отже, сторони у цій справі уклали третейську угоду у формі третейського застереження в договорі поставки та погодили передачу будь-якого спору, що виникне на підставі вказаного договору на розгляд Постійно діючому Третейському суді при Асоціації «Правова Ліга».

Відтак, оскаржуване рішення прийнято Постійно діючим Третейським судом при Асоціації «Правова Ліга» у спорі, передбаченому третейською угодою між сторонами, та ним не вирішено питань, що виходять за межі третейської угоди.

Щодо доводів скаржника про те, що склад третейського суду не відповідав вимогам статей 16-17 Закону України «Про третейські суди», оскільки у розпорядженні голови Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» відсутній такий реквізит, як реєстраційний індекс (номер), колегія суддів вказує наступне.

Склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів. У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду. (частини 1 - 3 статті 16 Закону України «Про третейські суди»).

Формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду (частина 1 статті 17 Закону України «Про третейські суди»).

Згідно з ч. 1 ст. 57 Регламенту Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» якщо сторони не домовились про те, що справа розглядається третейським судом у складі трьох третейських суддів, справа підлягає розгляду третейським суддею одноособово.

Частиною 2 ст. 57 Регламенту Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» визначено, що третейський суддя, який розглядає справу одноособово, призначається за його згодою головою Третейського суду, його заступником, у відсутність голови Третейського суду, із списку третейських суддів Третейського суду.

Відповідно до частини 5 ст. 57 Регламенту Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» призначення третейського судді або складу третейських суддів, а також передача справи головуючому складу третейського суду або третейському судді, який розглядає справу одноособово, оформляється розпорядженням голови Третейського суду, його заступника, у відсутність голови Третейського суду, яке є остаточним і не підлягає оскарженню.

Такі положення зазначеного Регламенту та Положення узгоджуються із приписами статей 16, 17 Закону України «Про третейські суди», якими унормовано порядок формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді. Разом з тим, недотримання таких вимог свідчить про порушення вимог законності формування складу третейського суду, яка в тому числі також є одним із принципів, на яких за статтею 4 Закону України «Про третейський суд» утворюється і діє третейський суд.

Разом з тим, колегія суддів враховує, що 18.06.2015 наказом Міністерства юстиції України №1000/5 затверджені Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях (далі - Правила № 1000/5), які регламентують порядок та правила ведення діловодства, в тому числі вимоги щодо створення та оформлення ними організаційно-розпорядчих документів.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил № 1000/5 ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами.

Водночас, відповідно до пункту 11 глави 1 розділу ІІ Правил № 1000/5 оформлення реквізитів організаційно-розпорядчої документації та порядок їх розташування здійснюються з урахуванням вимог Національного стандарту України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. ДСТУ 4163-2020", прийнятого наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 № 144 (далі - ДСТУ 4163-2020).

За пунктом 4.4. ДСТУ 4163-2020 документи, що їх створюють юридичні особи, обов`язково повинні мати такі реквізити: найменування юридичної особи (04), назва виду документа (09) (не зазначають на листах), дата документа (10), реєстраційний індекс документа (11), заголовок до тексту документа (19), текст документа (20), підпис (для електронних документів - електронний підпис або електронна печатка в разі відсутності електронного підпису) (22).

Дата документа - це, відповідно, дата його підписання, затвердження, прийняття, реєстрації або складення. Реєстраційний індекс документа складається з порядкового номера цього документа в межах групи документів, що реєструють, який доповнюється індексами, що застосовують в юридичній особі, зокрема індексом за номенклатурою справ, структурного підрозділу, кореспондентів, посадових осіб, які розглядають або підписують документ, виконавців, питань діяльності яких стосується документ (пункти 5.10., 5.11. ДСТУ 4163-2020).

Згідно з пунктом 3.15 ДСТУ 2732:2023 юридична сила (службового документа) це властивість службового документа здійснювати правове регулювання і (або) управлінські функції.

Розгляд третейської справи № 9/2024 здійснювався третейським суддею Курдіновою В.В. З матеріалів третейської справи вбачається, що підставою здійснення розгляду справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка» про стягнення заборгованості 4 979 316,75 грн з Товариства з обмеженою відповідальністю «Успіх Слобожанщини» вказаним третейським суддею визначено Розпорядження голови Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» Курдіновою В.В. від 03.09.2024 у справі №9/2024. Зі змісту наявного в третейській справі розпорядження голови Третейського суду про призначення складу третейського суду вбачається, що зазначене розпорядження містить дату, але не містить відомостей щодо номеру відповідного розпорядження у справі.

Встановивши, що в розпорядженні голови Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 03.09.2024 визначено найменування позивача, відповідача, а також предмет розгляду спору, який передано на розгляд третейському судді Курдіновій В.В. , окрім того, справі присвоєно єдиний унікальний номер №9/2024, колегія суддів вважає, що у даному випадку відсутність такого реквізиту як реєстраційний індекс розпорядження не свідчить, що у такого документа немає юридичної сили.

Наявність у розпорядженні зазначених реквізитів дає змогу перевірити й достеменно встановити момент набуття повноважень (компетенції) третейським суддею для розгляду конкретної справи, а відсутність лише реєстраційного індексу (номеру) у даному випадку, не свідчить про невідповідність складу третейського суду, яким прийнято рішення, вимогам закону.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07 лютого 2024 року у справі № 873/494/23.

За таких обставин, колегія суддів доходить до висновку, що склад суду, яким здійснено розгляд третейського спору є таким, що відповідає вимогам статей 16 - 17 Закону України «Про третейські суди».

Окрім зазначеного вище, заявником зазначається також підстава для скасування третейського рішення п. 5 ч. 2 ст. 350 ГПК України, а саме вирішення третейським судом питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі в розгляді справи.

Із матеріалів третейської справи № 9/2024 та із заяви відповідача від 15.11.2024 вбачається і ним не заперечується, що заявник є учасником у третейській справі №9/2024 як відповідач (будучи й стороною договору, з якого виник спір, та відповідно третейської угоди), а тому положення п. 5 ч. 2 ст. 350 ГПК України та п. 5 ч. 3 ст. 51 Закону України «Про третейські суди» до спірних правовідносин не застосовуються.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 03.09.2019 у справі № 876/16/19, від 30.09.2019 у справі № 873/41/20, від 07.04.2020 у справі № 873/5/20, від 20.08.2020 у справі № 870/56/20, від 30.09.2020 у справі № 873/41/20.

Положення п. 5 ч. 2 ст. 350 ГПК України поширюються лише на тих осіб, які не входили до складу учасників третейського розгляду, тобто не були залучені до участі у справі, проте третейський суд вирішив питання про їх права та обов`язки.

Особа, яка є стороною у третейській справі і не була повідомлена про розгляд справи, не є особою, яка не брала участі у третейському розгляді. Такого висновку дійшов Верховний Суд України у Постанові від 11.06.2020 у справі № 803/59/19. Аналогічний правовий висновок викладено у Постановах Верховного Суду: від 15 листопада 2018 року у справі № 796/53/2018, від 15 листопада 2018 року у справі № 796/56/2018, від 17 жовтня 2019 року у справі № 824/254/2018.

Разом з тим, колегією суддів із матеріалів третейської справи №9/2024 встановлено, що третейським судом здійснено належне повідомлення відповідача про розгляд третейської справи, шляхом надсилання процесуальних документів за адресою відповідача, зазначеною у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в саме: 64200, Харківська обл., Балаклійський р-н, місто Балаклія, вул. Геологічна, будинок 61.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів зазначає, що під час розгляду справи № 9/2024 Постійно діючим третейським судом при Асоціації «Правова Ліга» всебічно та повно було досліджено норми чинного законодавства, з`ясовано всі обставини справи, об`єктивно оцінено докази, що мають юридичне значення по справі та законно і вірно вирішено спір, жодні права та обов`язки будь-яких інших осіб, які не брали участі у справі, Постійно діючим третейським судом при Асоціації «Правова Ліга» не зачіпались.

З огляду на вказані обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 року у третейській справі № 9/2024.

З урахуванням наведеного, заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка» б/н від 18.11.2024 (вх. № 01-05/3335/24 від 19.11.2024) про скасування рішення Постійно діючого третейського суду не підлягає задоволенню.

Сплачена заявником сума судового збору за подання заяви про скасування рішення третейського суду відповідно до ст. 129 ГПК України покладається на Товариство з обмеженою відповідальністю «Полетехніка».

Керуючись ст.ст. 346-351 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

У Х В А Л И В :

1. Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Полетехніка» б/н від 18.11.2024 (вх. № 01-05/3335/24 від 19.11.2024) у справі №870/21/24 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 року у третейській справі № 9/2024.

2. Рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Правова Ліга» від 01.10.2024 року у третейській справі № 9/2024 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд скарги залишити за скаржником.

Ухвалу суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом 20 (двадцяти) днів з дня її проголошення.

Ухвала суду за наслідками розгляду заяви про скасування рішення третейського суду, якщо вона не була оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції (Верховним Судом).

Повний текст ухвали виготовлено 13.01.2025.

Суддя Скрипчук О.С.