РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

16.01.2025Справа № 910/7029/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., за участю секретаря судового засідання Петькун Д.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІВА-ТРЕЙД" (вул. Героїв Дніпра, буд.53, кв 99, м. Черкаси, Черкаський р-н, Черкаська обл., 18021, )

до Акціонерного товариства "ББС Іншуранс" (вул. Білоруська, буд.3, м. Київ, 04050, )

про визнання неправомірною відмови у виплаті страхового відшкодування та стягнення 12 385 859,40 грн.

Представники учасників справи: згідно протоколу судового засідання.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІВА-ТРЕЙД" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Брокбізнес" (далі - відповідач) про визнання неправомірною відмови у виплаті страхового відшкодування та стягнення 12 385 859,40 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 10.03.2021 в приміщенні страхувальника за адресою: м.Черкаси, прос. Хіміків. буд. 74/5, стався страховий випадок - пожежа, внаслідок якої було пошкоджено та знищено застраховане за договором № 004/009-094844/016МА добровільного страхування заставного майна юридичних осіб, майно страхувальника. При цьому, відповідач відмовив у виплаті страхового відшкодування, на думку позивача, вказане рішення є безпідставним та не обгрунтованим.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 суддя Ягічева Н.І. прийняла до свого розгляду позовну заяву, відкрила провадження у справі та призначила підготовче засідання на 10.07.2024.

Через відділ діловодства суду 28.06.2024 відповідачем подано відзив на позовну заяву в якому проти позову заперечив, мотивуючи тим, що 12.03.2021 аварійним комісаром ФОП Озеран С.М., який не є представником відповідача, не мав кваліфікації експерта або оцінювача, було здійснено огляд приміщення позивача з метою фіксації факту настання пожежі. Страхувальник без письмового погодження із страховиком, змінив пожежну обстановку не зберіг постраждале майно у вигляді в якому воно було до пожежі, не забезпечив збереження стану предметів, які можуть бути речовими доказами причин настання події, змінив фактичний стан пошкодженого майна, змінив картину місця події, виніс майно з приміщення цеху, прибрав пожежне сміття, не дав представнику страховика та незалежним експертам можливості з`ясувати причини настання страхового випадку, не погодив з страховиком початок ремонтних робіт. У висновку Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021, зазначено про виникнення страхового випадку обумовлюється довготривалою або не правильною експлуатацією обладнання, порушення ізоляції проводів та перевантаженням електромережі.

10.07.2024 в системі "Електронний суд" позивачем сформована відповідь на відзив в якій вказано, що усі докази та доводи у справі стосуються саме договору № 004/009-094844/016МА від 10.09.2020, а не приміщення, устаткування та іншого майна, що було застраховане. Обгрунтовуючи свою правову позицію відповідач наводить аргументи без прив`язки до конкретного об`єкту страхування, узагальнюючи обставини та деталі страхового випадку, чим штучно намагається перекрутити предмет та доказування у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.07.2024 продовжено строк підготовчого засідання та відкладено розгляд справи на 04.09.2024.

02.09.2024 відповідачем через відділ діловодства суду подано заперечення на відповідь на відзив, заяву про поновлення строків на подання доказів, клопотання про витребування доказів.

В судовому засіданні 04.09.2024 оголошено перерву до 02.10.2024 та протокольною ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання про витребування доказів.

23.09.2024 відповідачем через відділ діловодства суду подано заяву про долучення доказів до матеріалів справи.

02.10.2024 через відділ діловодства суду позивачем подано заява про відвід експерта, додаткові пояснення у справі.

В судовому засіданні 02.10.2024 оголошено перерву до 23.10.2024.

22.10.2024, 23.10.2024 в системі "Електронний суд" позивачем сформовані заперечення на заяву про відвід експерта, заперечення на додаткові пояснення.

Протокольною ухвалою від 23.10.2024 в засіданні суду суд відмовив у задоволенні відводу експерту, визнав причини пропуску поважними та долучив докази до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2024 закрито підготовче засідання, розглд справи по суті призначено на 27.11.2024.

27.11.2024 в системі «Електронний суд» відповідачем сформовано заяву про в порядку ч.8.ст.129 ГПК України, щодо надання доказів судовихх витрат.

В судовому засіданні 27.11.2024 оголошено перерву до 11.12.2024.

В системі «Електронний суд» 11.12.2024

В судовому засіданні 11.12.2024 оголошено перерву до 16.01.2025.

В судовому засіданні 16.01.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги, представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог. Протокольною ухвалою від 16.01.2025 суд на місці ухвалив відмовити у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 16.01.2025 судом було закінчено розгляд справи по суті та оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

10.09.2020 на підставі заяви на страхування від Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІВА-ТРЕЙД" (надалі - позивач), між Позивачем та Приватним Акціонерним товариством «Страхова компанія "Брокбіснес", найменування якого змінено на Акціонерне товариство "ББС Іншуранс" (надалі - відповідач) було укладено по договір страхування №004/009-094844/16МА (далі - Договір страхування).

Перелік застрахованого майна, місце його знаходження та зберігання зазначено в додатку №2 до Договору страхування.

Згідно з п. 6 заяви на страхування і додатку №2 перелік застрахованого майна: товари в обороті у вигляді сировини для виробництва рукавичок, рукавичок в асортименті на загальну балансову вартість 19 464 607,55 грн.

Сторони вказують, 11.03.2021р. засобами телефонного зв`язку до контакт центру Страховика надійшло повідомлення про подію, що має ознаки страхового випадку (пожежа).

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, Позивач зазначає, що 10.03.2021 в приміщенні страхувальника за адресою: м.Черкаси, прос. Хіміків. буд. 74/5, стався страховий випадок - пожежа, внаслідок якої було пошкоджено та знищено застраховане за договором № 004/009-094844/016МА добровільного страхування заставного майна юридичних осіб, майно страхувальника. При цьому, відповідач відмовив у виплаті страхового відшкодування, на думку позивача, вказане рішення є безпідставним та не обгрунтованим.

Відповідач, проти позову заперечує, у відзиві на позовну заяву вказує, що 12.03.2021. аварійним комісаром ФОП Озеран С.М., який не є представником відповідача, не мав кваліфікації експерта або оцінювача, було здійснено огляд приміщення позивача з метою фіксації факту настання пожежі. Страхувальник без письмового погодження із страховиком, змінив пожежну обстановку не зберіг постраждале майно у вигляді в якому воно було до пожежі, не забезпечив збереження стану предметів, які можуть бути речовими доказами причин настання події, змінив фактичний стан пошкодженого майна, змінив картину місця події, виніс майно з приміщення цеху, прибрав пожежне сміття, не дав представнику страховика та незалежним експертам можливості з`ясувати причини настання страхового випадку, не погодив з страховиком початок ремонтних робіт. У висновку Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021, зазначено про виникнення страхового випадку обумовлюється довготивалою або не правильною експлуатацією обладнання, порушення ізоляції проводів та перевантаженням електромережі.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до листа від 31.10.2022р. №1240-05 Страхова компанія «БРОКБІЗНЕС» повідомила, що 11 березня 2021р. було надіслано ФОП Озеран С.М. разову заявку на огляд з метою фіксації факту настання пожежі у виробничих приміщеннях за адресою м. Черкаси, пр.-т Хіміків, 74/5 із складанням акту огляду та здійснення фото і відео фіксації.

ФОП Озеран С.М. листом від 28.10.2022р. надав інформацію, 12 березня 2021р. їм, як аварійним комісаром було здійснено огляд з метою фіксації факту настання пожежі у приміщенні за адресою м. Черкаси, пр.-т Хіміків, 74/5.

Пунктами 10.2.2, 10.2.4 та 10.2.11 Договору страхування, передбачено, що Страховик має право самостійно перевіряти виконання Страхувальником умов Договору, самостійно з`ясовувати причини та обставини страхового випадку, включаючи право залучати незалежних експертів, спеціалістів та фахівців, а також проводити огляд пошкодженого майна і місця настання події, в тому числі провести фото- та відео зйомку та здійснювати оцінку постраждалого застрахованого майна самостійно.

В матеріалах справи наявний висновок експертного дослідження, складений експертом пожежотехніком Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р., який був замовлений за заявою Страхувальника №7/1 від 18.03.2021р.

18.03.2021р. за вих. №77 Страхувальник відправив на адресу Страховика (вх. №1495 від 26.03.2021р.) повідомлення про початок ремонтних робіт, в якому зазначив, що «не може зупинити виробництво більше ніж на два тижні».

При цьому в абзаці 4 на сторінці 5 у висновку Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. зазначено: «Згідно акту огляду місця пожежі та особистим оглядом встановлено: на момент огляду 16.03.2021р. в приміщенні проводяться роботи по відновленню цеху, зі стін здирається кіптява, стіни фарбуються вапновим розчином, відновлюється електроживлення цеху. З приміщення цеху винесена готова продукція , яка пошкоджена так і вціліла та прибрано пожежне сміття. На момент огляду обстановка після пожежі частково змінена.» Також в абзаці 2 на сторінці 12 цього ж висновку №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. експерт зазначив: «В зв`язку із зміною обстановки на місці пожежі під час проведення огляду 16.03.2021, експерту невідомі інші зони горіння та обставини подальшого розвитку пожежі».

Відповідно до листа від 16.03.2021р. вих. №541-11, Страховик замовив у Чернігівському науково-дослідному експертно-криміналістичну центрі МВС України проведення пожежно-технічного дослідження з метою встановлення причин та обставин і наслідків події.

З матеріалів справи встановлено, 22.03.2021р. уповноважений представник Страхової компанії «БРОКБІЗНЕС» Кондрашук І.М. спільно з експертами-пожежотехніками Чернігівського науково-дослідного експертно- криміналістичного центру МВС України прибули на місце події, де отримали пояснення від працівників Страхувальника: оператора в`язальних машин Дядюри Марини Леонідівни, енергетика Яструбінського Олега Олексійовича та начальника виробництва трикотажних рукавичок Надточій Дмитра Ігоровича, здійснили огляд місця події та виявили, що Страхувальник в порушення умов п. 9.1.7 - 9.1.10 і п. 10.4.3. Договору страхування без письмового погодження із Страховиком (п.9.1.10) змінив післяпожежну обстановку, прибрав всі сліди горіння і провів ремонтно-оздоблювальні роботи приміщення та обладнання (поштукатурено та покрашено стіни, зі стелі та стін зняте нашарування кіптяви, відремонтовано та пофарбовано обладнання, і т. ін.), що зафіксовано за допомогою фотофіксації (абзац 2 сторінки 11 висновку експертного дослідження Чернігівського НДЕКЦ МВС №ЕД-19/125-21/2427-ПТ від 04.08.2021р.

Отже, Страхувальник станом на 16.03.2021р. в односторонньому порядку (без письмового погодження із Страховиком): змінив після пожежну обстановку, не зберіг постраждале майно в тому вигляді, в якому воно було після пожежі, не забезпечив збереження стану предметів, які можуть бути речовими доказами причин настання події, змінив фактичний стан пошкодженого майна, змінив картину місця події, виніс майно з приміщення цеху, прибрав пожежне сміття, не надав представнику Страховика та незалежним експертам можливості для з`ясування причин настання страхового випадку та розміру завданих збитків, не погодив письмово із Страховиком початок проведення ремонтних та інших робіт, пов`язаних із змінами фактичного стану пошкодженого майна, приховав від Страховика зазначені вище обставини.

Умова пункту 10.5.4 Договору страхування вказано про необхідність без зволікань розпочати вживати заходи для встановлення обставин і оформлення документів для своєчасного здійснення страхової виплати.

Позивач до позовної заяви додав Акт утилізації від 17.03.2021р. на 53268 кілограм бракованої продукції (трикотажних рукавичок). Також, до позовної заяви додано накладну №2545 від 17.03.2021р. на переміщення бракованої продукції (трикотажних рукавичок) на 135 790 кілограм з цеху на склад.

Такі документи також підтверджують факт переміщення рукавичок станом на 17.03.2021р., тобто до моменту відправлення повідомлення Страховику від 18.03.2021р., і до моменту огляду місця пожежі представником Страховика та експертами 22.03.2021р.

Зазначені вище обставини, свідчать про порушення Страхувальником своїх договірних зобов`язань, які закріплені умовами п. 9.1 Договору страхування, згідно якого у разі настання події, яку можна кваліфікувати як страховий випадок, Страхувальник зобов`язаний;

9.1.7. зберігати постраждале майно до прибуття уповноваженого представника та/або незалежного експерта (оцінювача) Страховика в тому вигляді, в якому воно було після випадку, та забезпечити збереження стану предметів, які можуть бути речовими доказами причин настання події, що може бути кваліфікована як страховий випадок;

9.1.8. після настання страхового випадку та припинення дії яких, які його спричинили, зберігати картину місця події без змін до прибуття представників Страховика;

9.1.9. надати представнику Страховика та/або незалежному експерту (оцінювачу) можливість оглянути пошкоджене або знищене застраховане майно для з`ясування причин настання страхового випадку та розміру завданих збитків, брати участь у здійсненні заходів, спрямованих на зменшення збитків та рятування застрахованого майна.

9.1.10. письмово погодити із Страховиком початок проведення ремонтних або інших робіт, пов`язаних із змінами Фактичного стану пошкодженого застрахованого майна.

Матеріалами справи встановлено, 23.03.2021р. за вих. №602-11 Страховик надіслав до Страхувальника запит з проханням надати документи згідно переліку.

24.03.2021р. за вих №606-11 Страховик надіслав до Страхувальника лист про те, що станом на 24.03.2021р. Страховик не отримав від Страхувальника письмового повідомлення про подію, відповідно до п. 9.1.5 Договору страхування та акт про пожежу.

26.03.2021р. за вх. №1493 Страховиком отримано від Страхувальника повідомлення про подію вих. № 72 від 12.03.2021р.

26.03.2021р. за вх. №1495 Страховиком отримано від Страхувальника повідомлення про початок ремонтних робіт №77 від 18.03.2021р .

29.03.2021р. за вих. №622-11 Страховиком надіслано Страхувальнику лист в якому наголошено, що відповідно до п. 9.1.10 Договору страхування, Форма погодження ремонтних робіт є письмовою. Письмової згоди на ремонтні роботи Страховик Страхувальнику не давав. В даному листі Страховиком також зазначено: «Оскільки листом за вих. №77 від 18.03.2021 року Страхувальник повідомляє Страховика про початок ремонтних робіт, - просимо повідомити чи вже проведені ремонтні роботи пошкодженого внаслідок пожежі обладнання, де це обладнання знаходилося на момент пожежі. У випадку проведення таких робіт просимо надати копії документів, що підтверджують їх проведення.»

29.03.2021р. за вх. №1539 Страховиком отримано від Страхувальника лист №86 від 25.03.2021р. про отримання Страхувальником акту про пожежу, проте, вказаний акт не направлено.

30.03.2021р. за вих. № 637-11 Страховик надіслав Страхувальнику повторний запит щодо надання акту про пожежу.

21.04.2021р. за вх. №2101 Страховик отримав від Страхувальника відповідь на запит вих. № 637-11 від 30.03.2021 року (вих. б/н від 09.04.2021р.), до якої додано копію акту про пожежу від 10.03.2021р. Черкаського міськрайонного відділу ДСНС України у Черкаській області, згідно якого ймовірною причиною пожежі є коротке замикання електромережі.

23.04.2021р. за вх. №2131 Страховик отримав від Страхувальника лист від 19.04.2021р. вих. №109 «відповідь на запит №602-11 від 23.03.2021 року, з яким надано 21 документ.

У листі від 11.06.2021р. №188/18-07, Черкаським МРВ Управління ДСНС України у Черкаській області, зазначено, що причиною виникнення пожежі стало коротке замкнення електромережі. Суб`єкт господарювання проваджує господарську діяльність без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам пожежної безпеки, чим порушує вимоги статті 57 Кодексу цивільного захисту України.

Зокрема, положеннями ст. 57 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення.

Також у листі Черкаського МРВ Управління ДСНС України у Черкаській області від 11.06.2021р. №188/18-07 зазначено, що у зв`язку з виникненням резонансної події, Головним управлінням ДСНС України в Черкаській області була проведена позапланова перевірка дотримання виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатом цієї перевірки складено акт перевірки № 3 від 31.05.2021 року та вручено припис № 3 від 03.06.2021 року на усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Вказаний припис містить 65 пунктів щодо порушень, які необхідно усунути. Серед таких порушень, які мали місце на момент пожежі і могли прямо впливати на заподіяння внаслідок пожежі шкоди майну Страхувальника є:

- не здійснення систематичної роботи з очищення витяжних пристроїв, апаратів та трубопроводів;

- конструкції витяжних пристроїв здійснені таким чином, що накопичують пожежонебезпечні відкладення;

- відсутність у виробничих приміщеннях пожежного водопроводу, пожежних кранів та гідрантів;

- відсутність протипожежної автоматики (сигналізації, автоматичної системи пожежогасіння і димовидалення);

- відсутність протипожежних перегородок між робочими та складськими приміщеннями з протипожежними дверима;

- складання горючих матеріалів на відстані менше 1 м. від електроустаткування та під електрощитами;

- недотримання протипожежних інтервалів та відстаней

- невиконання з`єднань, відгалужень та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- не проведення замірів опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

- експлуатація тимчасових ділянок електромереж для живлення технологічного обладнання;

- відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні приміщення;

Також в матеріалах справи наявний припис №105 від 17.03.2020р. Черкаського МРВ Управління ДСНС України у Черкаській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки.

Проте, доказів виконання приписів позивачем до матеріалів справи не надано.

В подальшому, 30.04.2021р. за №836-11 Страховик надіслав до Страхувальника лист з проханням надати документи щодо обслуговування і ремонту обладнання.

30.04.2021р. за №838-11 Страховик надіслав до Страхувальника лист з проханням надати документи щодо пошкодженого майна і сповістити місце зберігання пошкодженого майна.

11.06.2021р. за вх. №2970 Страховиком отримано від Страхувальника лист №147-А від 08.06.2021р. «відповідь на запит №838-11 від 30.04.2021 року» з документами про пошкоджене майно. Зазначеним листом Страхувальник повідомив Страховика: «Документи, що підтверджують ремонт обладнання та приміщення - відсутні.

24.06.2021р за вих. №1145-05 Страховик надіслав до Страхувальника лист з повідомленням про здійснення Страховиком дій щодо з`ясування обставин події.

29.06.2021р. №1167-11 Страховик надіслав до ГУ ДСНС України у Черкаській області лист з проханням надати документи на надіслані раніше запити.

Листом від 16.07.2021р. за вих. №6801-4040/14 УДСНС України у Черкаській області надало інформацію і документи про заходи впливу, які застосовувалися до Позивача, у зв`язку з виявленими порушеннями норм законодавства у 2020-2021 роках.

Листом №160 від 09.07.2021р. Страхувальник надав Страховику висновок експертного дослідження Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р.

15.07.2021 р. за вих. № 1233-11 Страховик надіслав до Чернігівського НДЕКЦ МВС документи, фотографії та відеозаписи з місця пожежі.

Розділом 11 Договору страхування, закріплено обов`язки Страхувальника щодо надання документів визначених Договором страхування, зокрема, тих, що підтверджують майновий інтерес до застрахованого майна, його перелік і розмір збитків (п.п. 11.1.2, 11.1.4-11.1.5), що мають пряме або опосередковане відношення до розглядуваних збитків (п. 11.1.8), що підтверджують причини події (п. 11.1.3), а також на вимогу Страховика документів, які дають змогу встановити розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, та обставин настання страхового випадку (п. 11.1.12).

Із запитуваного переліку документів, що містилися в запиті №602-11 від 23.03.2021р., Страхувальник листом від 19.04.2021р. №109, було надано не всі документи, в порушення умов розділу 11 Договору страхування, зокрема, не було надано:

- копії протоколів випробування опору ізоляції провідників за останні три роки, що буди використані у приміщенні де сталася пожежа;

- копії протоколів випробувань розтікання струму у заземлюючих пристроях за останні три роки щодо електроустановок у приміщенні, де сталася пожежа;

- копії схеми прокладки кабельних мереж, розташування вимикачів, розподільних кабельних коробок, щитків і т.д. щодо приміщення, де сталася пожежа із зазначенням на яких відстанях від підлоги та суміжних стін знаходилися провідники, розподільні кабельні коробки, щитки і т.д.

Варто відмітити, що у висновку експертного дослідження Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р., вказано, що відновлюється електроживлення цеху та проведеним аналізом відомостей в наданих матеріалах та особистим оглядом експертом встановлено місця з ознаками аварійних режимів роботи, яких в нашому випадку як мінімум два.

Крім цього, у висновку Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р в абзаці 6 на сторінці 7 зазначено: «Зіставляючи відомі факти щодо виникнення даної пожежі, експерт вважає доречним розглянути джерело запалювання електричної природи - іскри та дуги при короткому замиканні. Коротким замиканням (КЗ) називають будь-яке не передбачене нормальними умовами роботи - замикання між фазам, а у системі з заземленою нейтраллю (або чотирьох провідних) - також замикання однієї або декількох фаз на землю (або нульовий провід). Його виникнення обумовлюється довготривалою або неправильною експлуатацією електрообладнання, порушенням ізоляції проводів та перевантаженням електромережі.

Такі ж та інші порушення вимогам законодавства з питань пожежної безпеки у приписі № 3 від 03.06.2021 року складеному ГУ ДСНС України у Черкаській області за результатом перевірки дотримання Страхувальником вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які прямо пов`язані з можливістю виникнення короткого замикання:

- п. 24 не проведення замірів опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

- п. 26 з`єднання відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискання.

- п. 28 експлуатація тимчасових ділянок електромереж для живлення технологічного обладнання;

- п. 34 відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні приміщення.

09.08.2021 р. за вх. №3888 Страховиком отримано лист Чернігівського науководослідного експертно-криміналістичного центру МВС з висновком експертного дослідження №ЕД-19/125-21/2427-ПТ від 04.08.2021р.

Так, за результатами дослідження експертами Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС складено висновок експертного дослідження №ЕД-19/125-21/2427-ПТ від 04.08.2021р., в якому зазначено наступне.

На сторінках 11-12 висновку зазначено: Проведеним особистим оглядом було встановлено, що обстановка на місці події змінена, проведені ремонтно-оздоблювальні роботи (поштукатурено та покрашено стіни, зі стелі та стін зняте нашарування кіптяви, відремонтовано та пофарбовано обладнання і т.інш. Для визначення осередку пожежі необхідно встановити обстановку на об`єкті під час пожежі та після її гасіння. Аналіз цієї інформації дозволяє побудувати логічний ланцюжок «осередок-джерело запалювання-особливості розвитку горіння-стан пожежної безпеки об`єкта-причина виникнення». Зазвичай обстановка під час та після пожежі на об`єкті відображається непрямими ознаками впливу зон горіння, теплового впливу та задимлення на матеріалах та конструкціях, місцями найбільш інтенсивного горіння та димовиділення, ознаками спрямованості розвитку горіння та його шляхами, місцезнаходженням осередкових ознак та їх проявами, фактами пошкоджень, руйнувань та знищення будівель, конструкцій, матеріалів, сировини, готової продукції, майна, обладнання. Під час особистого огляду було встановлено, що всі вищевикладені матеріали були знищенні ремонтно-оздоблювальними роботами. Враховуючи зазначене можна прийти до висновку, що встановити осередкові ознаки, визначити напрямки розповсюдження горіння, змоделювати розвиток пожежі, встановити характер непрямих ознак впливу температури та задимлення на матеріали, конструкції, обладнання, встановити факти пошкоджень, руйнувань будівлі, конструкцій, матеріалів, продукції, обладнання і т.ін, від дії високої температури та вогню, та відповідно встановити осередок пожежі не виявляється можливим. Під час проведення даного дослідження не був встановлений осередок пожежі та джерело його запалювання, у зв`язку з тим, що на об`єкті змінена обстановка (прибрані всі сліди горіння), тому розглядати версії виникнення горіння та встановити причину виникнення пожежі не виявляється можливим.

Враховуючи наявність в осередковій зоні пожежі (приміщення дільниці №1 нанесення ПВХ-крапки на рукавички) витяжної (припливної) вентиляції, та враховуючи покази свідків пожежі (вентиляція працювала до приїзду пожежників), відсутність протипожежних перегородок між робочими та складськими приміщеннями з протипожежними дверима, відсутність системи пожежогасіння (п. 9.2 розділу 9 інструкції з безпечної експлуатації систем вентиляції у виробничих приміщеннях TOB «ВІВА-ТРЕЙД» та пп. 2, 4, 7, 11 припису № 3 від 03.06.2021 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки) можна встановити, що наслідки пожежі (швидке розповсюдження зони горіння, зони теплового впливу та зони задимлення на інші приміщення ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД») знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку з невідповідностями в режимах експлуатації (утримання, обслуговування тощо) наявного обладнання, інженерних мереж, систем протипожежної та охоронної сигналізації приміщення та будівлі чи майна (приміщення вказаної будівлі) в цілому.»

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, зміна Страхувальником фактичного стану пошкодженого застрахованого майна без письмового погодження із Страховиком, не збереження пошкодженого майна в тому вигляді, в якому воно було після пожежі та не збереження стану предметів, які могли бути речовими доказами причин настання пожежі до прибуття експертів до яких звернувся Страховик, та позбавлення можливості таких експертів оглянути пошкоджене та знищене застраховане майно для з`ясування причин настання пожежі та розміру завданих збитків, є порушенням умов порушення умов п. 9.1.7 - 9.1.10 і п. 10.4.3. Договору страхування Договору страхування. У зв`язку з чим, Страхувальник створив перешкоди Страховику у встановленні причин, обставин, наслідків пожежі і розміру збитку, а також у встановленні факту, чи вважається вказана пожежа страховим випадком та чи підпадає така під виключення або обмеження страхування.

Умовами п. 5 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про страхування», п. 5 ч. 1 ст. 991 Цивільного кодексу України та 14.1.5 Договору страхування передбачено, що підставою для відмови страховика у здійсненні страхового відшкодування є, зокрема, створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків.

Нормами ч. 2 ст. 26 Закону України «Про страхування» та ч. 2 ст. 991 Цивільного кодексу України закріплено можливість передбачити умовами договору страхування інші підстави для відмови у здійсненні страхових виплат.

За умовами до п. 10.2.6 Договору страхування Страховик має право відмовити Страхувальнику у виплаті страхового відшкодування у випадках, передбачених Розділом 14 Договору.

Згідно з п. 10.4.3 та п. 14.1.6 Договору страхування Страховик має право відмовити у виплаті страхового відшкодування у разі невиконання Страхувальником своїх обов`язків зазначених в Розділі 9 Договору страхування.

Відповідно до п. 8.1.7 та п. 8.1.19 Договору страхування не відшкодовуються збитки, що виникли внаслідок: дії та бездіяльності Страхувальника, що призвели до настання страхового випадку; недотримання (невиконання) або порушення Страхувальником (особами, які пов`язані з ним трудовими або договірними відносинами, або які постійно проживають у Застрахованих приміщеннях, ведуть зі Страхувальником спільне господарство) вимог державних норм та стандартів пожежної безпеки або технічної безпеки, охоронної безпеки; недотримання норм безпеки виробничого процесу; недотримання умов утримання та експлуатації майна.

Враховуючи вищезазначене, Страховик, керуючись п.п. 8.1.7, 8.1.19, 9.1.7 - 9.1.10,10.2.6,10.4.3,14.1.5,14.1.6 Договору страхування, п.5 ч.1 ст. 26 Закону України «Про страхування» та п. 5 ч. 1 ст. 991 Цивільного кодексу України, прийняв правомірне рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування №1495-05 від 26.09.2021р.

Крім того, щодо негайного не вимкнення вентиляції в Поясненнях експертів зазначено: «В момент виникнення пожежі в приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» його працівниками були порушені вимоги п. 9.2 розділу 9 інструкції з безпечної експлуатації систем вентиляції у виробничих приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД», щодо негайного вимкнення вентиляторів припливних і витяжних установок, пов`язаних безпосередньо або через воздуховоди з палаючим приміщенням, що стало наслілком швидкого розповсюдження пожежі по вентиляційних каналах на інші приміщення і шви якого задимлення приміщень.».

Також в Поясненнях експертів зазначено: «На момент проведення дослідження було встановлено, що працівниками ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» в момент виявлення пожежі і спроб її гасіння первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) не були проведені заходи по негайному відключенню систем вентиляції, чим порушено вимоги пункту 9.2 розділу 9 Інструкції з безпечної експлуатації систем вентиляції у виробничих приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД», що призвело до швидкого розповсюдження зон горіння, задимлення і теплового впливу на інші приміщення.».

Також в Поясненнях експертів зазначено: «Під час проведення дослідження судовими експертами було встановлено невідповідність щодо дій працівників ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» по не вимкненню негайно вентиляційної системи у разі виникнення пожежі, а саме пункту 9.2 розділу 9 Інструкції з безпечної експлуатації систем вентиляції у виробничих приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД»: «При виникненні пожежі у виробничому приміщенні або в системі вентиляції та в разі відсутності пристроїв дистанційного централізованого відключення треба негайно вимкнути вентилятори припливних і витяжних установок, пов`язаних безпосередньо або через воздуховоди з палаючим приміщенням. При цьому натиснути кнопку вимкнення вентиляції, яка позначена знаком «Пожежа»!». Так в момент виявлення пожежі і спроб її гасіння первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) не були проведені захопи по 15 негайному відключенню систем вентиляції, чим порушено вимоги пункту 9.2 розділу 9 Інструкції з безпечної експлуатації систем вентиляції у виробничих приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД», що призвело до швидкого розповсюдження зон горіння, задимлення і теплового впливу на інші приміщення.».

Зазначені Пояснення експертів та їх висновки у Висновку експертного дослідження Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС №ЕД-19/125-21/2427-ПТ від 04.08.2021р. підтверджують також дійсними обставинами справи та доказами які містяться у справі.

Відповідно п. 9.2 Інструкції з безпечної експлуатації систем вентиляції у виробничих приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД»: «При виникненні пожежі у виробничому приміщенні або в системі вентиляції та в разі відсутності пристроїв дистанційного централізованого відключення треба негайно вимкнути вентилятори припливних і витяжних установок, пов`язаних безпосередньо або через воздуховоди з палаючим приміщенням. При цьому натиснути кнопку вимкнення вентиляції, яка позначена знаком «Пожежа»!»

Натомість згідно письмових пояснень оператора в`язальних машин ОСОБА_1 від 22.03.2021р., гасіння пожежі відбувалося у незнеструмленому приміщенні.

Відповідно до пояснень ОСОБА_2 від 16.03.2021р., вбачається, що після виявлення пожежі він взяв порошковий вогнегасник і почав гасити вентиляційну систему пластизольної машини.

Відповідно до пояснень ОСОБА_3 від 16.03.2021р., вбачається, що після виявлення пожежі він відразу зупинив свою роботу і почав допомагати гасити пожежу. Намагалися загасити вогонь порошковими вогнегасниками до приїзду пожежної команди.

Експертом Полковим В.В. Черкаського НДЕКЦ МВС (який прибув на місце пожежі на замовлення Позивача) під час огляду місця 16.03.2021 р. та з письмових пояснень ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від 16.03.2021р. встановлено, що під час пожежі працювала витяжна і примусова припливна вентиляція, що відображено у Висновку №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. Черкаського НДЕКЦ МВС на сторінці 4 в абзаці 2 зазначено: «На підставі вищевикладеного, експерт, зазначає наявність наступних відомостей про обставини події: пожежа у виробничому цеху «ТОВ «ВІВа-трейд», що розташований у підвальному приміщенні будівлі за адресою: м. Черкаси проспект Хіміків, 74/5, виникла 10.03.2021р. близько 19 год. 00 хв. - 19 год. 15 хв. Пожежу виявили під час робочої зміни працівники цеху ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які побачили короткочасний спалах вогню всередині пласти зольної машини по нанесенню ПВХ покриття на якій працював ОСОБА_2 . Спалахи вогню спостерігалися в каналах витяжної вентиляційної системи та відбулось сильне задимлення. Спроби гасіння пожежі первинними засобами пожежогасіння - вогнегасниками були не ефективними, працювала витяжна вентиляція від інших машин в цеху та примусова припливна вентиляція.»

У Висновку №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. Черкаського НДЕКЦ МВС (замовленого Позивачем) встановлено: «для виникнення горіння були наявні усі необхідні складові в одному місці: джерело запалювання у вигляді іскор та дуг при короткому замиканні; наявне горюче середовище - нашарування пилу, виробничого сміття у вигляд і ниток та повсті та випаровував розігрітого ПВХ покриття; наявний безперешкодний доступ кисню повітря до зони горіння в об`ємі печі через діючу примусову притяжну вентиляцію.» - «Особливостями розвитку даної пожежі є те, що місце загорання в корпусі машини № 2 через коротке замикання кабелю ініціювало запалювання горючих 16 відкладень пилу (ниток, повсті і т.ін.) та займистих випаровувань ПВХ покриття у працюючій вентиляційній системі (металевих коробах та каналах) витяжної вентиляції всього цеху що стало початком горіння пожежного навантаження приміщення цеху у вигляді заготівлі рукавичок та готової продукції. Також швидкому розвитку пожежі сприяла діюча система примусової припливної вентиляції, що відповідно створило безперешкодний доступ кисню повітря.».

Щодо неналежного утримання вентиляційних систем в Поясненнях експертів зазначено: «Також на момент виникнення пожежі в TOB «ВІВА-ТРЕЙД» існували порушення вимог ... пункту 7.9 глави 7 Розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні щодо запобігання накопиченню пожежонебезпечних відкладень в конструкціях витяжних пристроїв, апаратів, трубопроводів та можливості їх періодичного очищення пожежобезпечними способами згідно з технологічними регламентами та фіксацією зазначених робіт у відповідному журналі.» .

Також в Поясненнях експертів зазначено: «Враховуючи наслідки пожежі (швидке розповсюдження вогню та диму по вентиляційних каналах), а також стан вентиляційних систем в інших виробничих приміщеннях, експертами під час проведення дослідження також було встановлено наявність порушень в їх утриманні і експлуатації (накопичення в них значної кількості пилу і відкладень, що утворюються під час виробничого процесу), чим порушено вимоги пункту 7.9 глави 7 Розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні щодо запобігання накопичення пожежонебезпечних відкладень в системах вентиляції і їх систематичного очищення згідно з технологічними регламентами, з подальшою та фіксацією даних робіт у відповідному журналі.»

Також в Поясненнях експертів зазначено: «Під час проведення дослідження судовими експертами було встановлено невідповідність в питаннях проектування і утримання вентиляційної системи, а саме нормам пункту 7.9 глави 7 Розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні: «Конструкції витяжних пристроїв, апаратів, трубопроводів повинні запобігати накопиченню пожежонебезпечних відкладень та забезпечувати можливість їх очищення пожежобезпечними способами. Роботи з очищення мають проводитися систематично згідно з технологічними регламентами та фіксуватися у відповідному журналі», що також зазначено в п. 11 припису № 3 від 03.06.2021 про усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.».

Відповідно до п.п. 8.4 та 8.5 вказаної Інструкція з безпечної експлуатації систем вентиляції у виробничих приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД»: «Річний графік очищення повітроводів і вентиляційного обладнання повинен складатися відповідним підрозділом і затверджуватися уповноваженою особою підприємства. На кожну вентиляційну установку складається графік періодичного очищення на підставі даних експлуатації та залежно від фізико-хімічних властивостей осідаючих, речовин і параметрів пило повітряної суміші.»

Згідно п. 8.8 цієї ж Інструкції: «Очищення повітроводів повинно проводитися достроково у разі появи ознак забивання їх відкладеннями пилу, а також у разі різкого зниження продуктивності вентиляційної установки за повітрям або у разі зниження ступеня очищення повітря.».

Однак, Позивачем не надано до матеріалів справи затвердженого графіку очищення повітроводів і вентиляційного обладнання.

Згідно наданого Позивачем журналу, періодичність робіт по обслуговуванню вентиляції приблизно раз у той місяці. Згідно інформації з журналу технічного обслуговування та ремонту обладнання, перед пожежею 10 березня 2021р., останній раз вентиляція очищалася майже за три місяці до пожежі, а саме 17-18 грудня 2020 року.

При цьому, згідно п. 11 Припису Головного управління ДСНС України в Черкаській області № 3 від 03.06.2021р. конструкції витяжних пристроїв, апаратів трубопроводів виконні таким чином, що останні не запобігають накопиченню пожежонебезпечних відкладень та не забезпечують можливість їх очищення пожежобезпечними способами, що є порушенням пункту 7.9 глави 7 Розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні.

Відповідно до п 12. Цього ж Припису встановлено порушення пункту 7.9 глави 7 Розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні щодо не проведення Позивачем систематичних робіт з очищення витяжних пристроїв, апаратів та трубопроводів відповідно до технологічних регламентів з фіксацією результатів у відповідному журналі. В Приписі зазначено, що строк виконання цієї вимоги щодо очищення «ПОСТІЙНО».

У Висновку №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС (замовленого Позивачем) зазначено:

- «Встановлено, що для виникнення горіння були наявні усі необхідні складові в одному місці: джерело запалювання у вигляді іскор та дуг при короткому замиканні; наявне горюче середовище - нашарування пилу, виробничого сміття у вигляд і ниток та повсті, випаровувань розігрітого ПВХ покриття; наявний безперешкодний доступ кисню повітря до зони горіння в об`ємі печі через діючу примусову притяжну вентиляцію.»

- «Особливостями розвитку даної пожежі є те, що місце загорання в корпусі машини № 2 через коротке замикання кабелю ініціювало запалювання горючих вілклалень пилу (ниток, повсті і т.ін.) та займистих випаровувань ПВХ покриття у працюючій вентиляційній системі (металевих коробах та каналах) витяжної вентиляції всього цеху що стало початком горіння пожежного навантаження приміщення цеху у вигляді заготівлі рукавичок та готової продукції. Також швидкому розвитку пожежі сприяла діюча система примусової припливної вентиляції, що відповідно створило безперешкодний доступ кисню повітря.».

Таким чином, шляхами розвитку пожежі слід вважати горючі виробничий пил і відкладення випаровування ПВХ покриття у вентиляційних коробах та каналах витяжної вентиляції, а також спалимі заготівлі та виготовлену продукцію у виробничому цеху по нанесенню ПВХ покриття ТОВ «ВіВа-трейд» за адресою: м. Черкаси, проспект Хіміків, 74/5.».

Із зазначених вище доказів в їх сукупності вбачається, що періодичність очищення Позивачем вентиляційних систем, не забезпечує постійного дотримання чистоти і вимог Правил пожежної безпеки в Україні, у зв`язку з чим, відносно Позивача Головним управлінням ДСНС України в Черкаській області винесено Припис № 3 від 03.06.2021 року на усунення порушень пункту 7.9 глави 7 Розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні: «Систематично проводити роботи з очищення витяжних пристроїв, апаратів та трубопроводів відповідно до технологічних регламентів з фіксацією результатів у відповідному журналі.» Експертами Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС і Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру 18 МВС, а також Головним управлінням ДСНС України в Черкаській області встановлено і зафіксовано на фотозображеннях наявність горючих нашарування рилу, виробничого сміття у вигляді ниток та повсті та випаровувань розігрітого ПВХ покриття у вентиляційних коробах та каналах витяжної вентиляції.

Експертами Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС і Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, встановлено що саме вказані горючі нашарування (відкладення) першочергово загорілися, слугували шляхом розвитку і швидкого розповсюдження пожежі.

Щодо відсутності системам автоматичної пожежної сигналізації, а також засобів пожежогасіння в Поясненнях експертів зазначено: «Також на момент виникнення пожежі в ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» існували порушення вимог пункту 8.1 таблиці 4 ДБН В.2.5-64:2012 щодо відсутності в приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» внутрішнього протипожежного водопроводу, пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, пунктів 13.1.1 і 14.2 таблиці А.1. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», щодо обладнання приміщень системою пожежогасіння».

Також в Поясненнях експертів зазначено: «Також працівники ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» не мали можливості використати на первинному етапі гасіння пожежі внутрішній протипожежний водопровід і автоматичну систему пожежогасіння по причині їх відсутності. Відсутність цих систем в даному випадку є порушенням вимог пункту. 8.1 таблиці 4 ДБН В.2.5-64:2012, пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, пунктів 13.1.1 та 14.2 таблиці А.1. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Також в Поясненнях експертів зазначено: «Під час проведення дослідження судовими експертами було встановлено невідповідність щодо відсутності в приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» внутрішнього протипожежного водопроводу, що передбачено п. 8.1 таблиці 4 ДБН В.2.5-64:2012 та відсутності систем пожежогасіння, що передбачено п. 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, п. 13.1.1 тап. 14.2 таблиці А.1. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» і зазначено в пунктах 4 і 7 припису № З від 03.06.2021 про усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Працівники підприємства не мали можливості використати на первинному етапі гасіння пожежі внутрішній протипожежний водопровід і автоматичну систему пожежогасіння по причині їх відсутності, що також зумовило розповсюдження горіння на інше пожежне навантаження та задимлення в приміщеннях ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД».».

Так, Приписом №105 від 17.03.2020р. Черкаського МРВ Управління ДСНС України у Черкаській області, Позивача зобов`язано було усунути, зокрема наступні порушення:

- Порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Будинки, приміщення та споруди повинні в повній мірі обладнати системами протипожежного захисту (автоматичною пожежною сигналізацією та системою оповіщення) відповідно 19 до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». (П. 1 припису №105 від 17.03.2020р.).

- Порушення пункту 3.17 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Здійснити технічне обслуговування вогнегасників. (П. З припису №105 від 17.03.2020р.).

- Порушення пункту 3.11 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Пожежні щити на території об`єкту укомплектувати згідно комплексу засобів пожежогасіння. (П. 5 припису №105 від 17.03.2020р.).

- Порушення пункту 3.9 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Приміщення в повній мірі забезпечити первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками).

В свою чергу Приписом № 3 від 03.06.2021 року ( Головного управління ДСНС України в Черкаській області, на усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, Позивача було зобов`язано усунути, зокрема наступні порушення: - Порушення ст. 20 Кодексу цивільного захисту України. Забезпечити виробничі та складські приміщення внутрішнім протипожежним водогоном (п. 8.1 таблиці 4 ДБН В.2.5-64:2012). (п. 4 припису № 3 від 03.06.2021р.); - Порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Обладнати приміщення автоматичною системою пожежогасіння (п. 13.1.1 та п. 14.2 таблиці А.1. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (п. 7 припису № З від 03.06.2021р.); - Порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Обладнати приміщення системами протипожежної сигналізації та оповіщення про пожежу (пункт 13.1.1 та п. 14.2 таблиці А.1 ДБН В2.5-56:2014). (п. 8 припису № 3 від 03.06.2021р.); - Порушення пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Обладнати приміщення системами протипожежного захисту (димовидалення) відповідно до п 10.2.4 ДБН В.2.5-56:2014). (п. 9 припису № 3 від 03.06.2021р.); - Порушення 3.9 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Приміщення підприємства забезпечити первинними засобами пожежогасіння згідно норм належності), (п. 41 припису № 3 від 03.06.2021р.); - Порушення пункту 3.11 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Наявний пожежний щит (стенд) укомплектувати згідно норм належності, (п. 46 припису № 3 від 03.06.2021р.). Однак, як до пожежі, так і після пожежі, Позивачем не усунуті зазначені порушення.

Щодо відсутності протипожежних перегородок між робочими та складськими приміщеннями з протипожежними дверима в Поясненнях експертів зазначено: «Також на момент виникнення пожежі в ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» існували порушення вимог пункту 6.4 ДБН В.1.1.7-2016 та пунктом 2.10 СНиП 2.09.02-85* щодо не відокремлення виробничих приміщень ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» від складських приміщень де відбувалася пожежа та адміністративної частини протипожежними перегородками з заповненням отворів протипожежними дверима (воротами).»

Також в Поясненнях експертів зазначено: «Також на момент проведення дослідження виробничі приміщення ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» не були відокремлені від складських приміщень та адміністративної частини протипожежними перегородками з заповненням отворів протипожежними дверима (воротами), чим порушено вимоги пункту 6.4 ДБН В. 1.1.7-2016 та пункту 2.10 СНиП 2.09.02-85, що також призвело до розповсюдження зон горіння, задимлення і теплового впливу на інші приміщення.» 20

Також в Поясненнях експертів зазначено: «Під час проведення дослідження судовими експертами було встановлено невідповідність щодо не відокремлення виробничих приміщень ТОВ «ВІВА-ТРЕЙД» від складських приміщень де відбувалася пожежа та адміністративної частини протипожежними перегородками з заповненням отворів протипожежними дверима (воротами), що передбачено пунктом 6.4 ДБН В.1.1.7- 2016 та пунктом 2.10 СНиП 2.09.02-85* і зазначено в п. 2 припису № 3 від 03.06.2021 про усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Невиконання зазначених вище заходів призвело до розповсюдження зон горіння, задимлення і теплового впливу на інші приміщення.»

Зазначені порушення відображені також у Приписах Черкаського МРВ Управління ДСЦС України у Черкаській області №105 від 17.03.2020р. та Головного управління ДСНр України в Черкаській області № 3 від 03.06.2021 року.

Так, у Приписі №105 від 17.03.2020р. встановлено усунути, зокрема наступні порушення: - Порушення пункту 7 глави 9 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. Ширину проходів та місця штабельного зберігання позначити обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно. Відстань між стінами та штабелями повинна бути не менше 0,8 м. (П. 4 припису №105 від 17.03.2020р.). - Порушення пункту 9 глави 9 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні. У складських приміщеннях робочі місця комірників (обліковців, від бракувальників, товарознавців) виконати з негорючих матеріалів з обгородженням: їх заскленими перегородками заввишки не менше 1.8 м, які не повинні перешкоджати евакуації людей та матеріальних цінностей (П. 12 припису №105 від 17.03.2020р.).

В свою чергу, в Приписі № 3 від 03.06.2021 року Головного управління ДСНС України в Черкаській області, на усунення порушень вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, яким встановлено усунути, зокрема наступні порушення: - Порушення ст. 20 Кодексу цивільного захисту України. Відокремити виробничі приміщення від складських приміщень та адміністративної частини протипожежними перегородками з заповненням отворів протипожежними дверима (воротами) (пункт 6.4 ДБН В.1.1.7-2016 та пункт 2.10 СНиП 2.09.02-85*; - Порушення пункту 1.18 Глави 1 Розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні. Заборонити складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами, (п. 31 припису № 3 від 03.06.2021р.); Зазначені обставини щодо відсутності протипожежних перегородок відображені і у Висновку №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, в якому встановлено: - «Особливостями розвитку даної пожежі є те, що місце загорання в корпусі машини № 2 через коротке замикання кабелю ініціювало запалювання горючих відкладень пилу (ниток, повсті і т.ін.) та займистих випаровувань ПВХ покриття у працюючій вентиляційній системі (металевих коробах та каналах) витяжної вентиляції всього цеху що стало початком горіння пожежного навантаження примирення цеху v вигляді заготівлі рукавичок та готової продукції. Також швидкому розвитку пожежі сприяла діюча система примусової припливної вентиляції, що відповідно створило безперешкодний доступ кисню повітря.». «Таким чином, шляхами розвитку пожежі слід вважати горючі виробничий пил і відкладення випаровування ПВХ покриття у вентиляційних коробах та каналах витяжної вентиляції, а також спалимі заготівлі та виготовлену продукцію у виробничому цеху по нанесенню ПВХ покриття ТОВ «ВіВа-трейд» за адресою: м. Черкаси, проспект Хіміків, 74/5.»

Таким чином, встановлено нагромадження готової продукції та заготівель у виробничому приміщенні цєху по нанесенню ПВХ покриття. Що також зафіксовано на фотознімках і відеозаписах і призвело до розповсюдження пожежі та завданні збитку. Відповідно до пунктів 6.1-6.2 розділу 6. «Вимоги до умов зберігання і транспортування матеріалів, напівфабрикатів, готової продукції та відходів виробництва» Правил охорони праці для підприємств трикотажної галузі промисловості затверджених наказом Державним комітетом України з промислової безпеки, охорони-праці та гірничного нагляду 22.11.2006 № 4: «6.1. Технологія трикотажного виробництва побудована таким чином що розпакування, зберігання розбракованого і нерозбракованого матеріалу здійснюється в цеху підготовки або інших спеціально відведених і пристосованих для цього складів. Не дозволяється зберігати матеріали в інших місцях. 6.1. Зберігання сировини, матеріалів, пряжі і готової продукції повинно відповідати вимогам СНиП 2.11.01-85. СНиП 2.09.02-85.»

Отже, суд прийшов до висновку, для зберігання продукції та заготівель мають використовуватися лише складські приміщення, які мали б бути відокремлені від виробничих приміщень протипожежними перегородками з заповненням отворів протипожежними дверима (воротами).

У Поясненнях експертів в останньому абзаці вказано: «Зазначені вище порушення зафіксовані також у пунктах 2, 4, 7, 11 припису № 3 від 03.06.2021 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.» Зазначене свідчить, що до пожежі, і після пожежі, Позивачем не усунуті зазначені порушення. Такі порушення існували на момент пожежі і перебувають у причинно-наслідковому зв`язку із завданням збитку (наслідки пожежі). При цьому умовами пп. 8.1.7 та пп 8.1.19 пункту 8.1 Договору страхування чітко визначено не відшкодовуються збитки, що виникли внаслідок: дії та бездіяльності Страхувальника, що призвели до настання страхового випадку; недотримання (невиконання) або порушення Страхувальником (особами, які пов`язані з ним трудовими або договірними відносинами, або які постійно проживають у Застрахованих приміщеннях, ведуть зі Страхувальником спільне господарство) вимог державних норм та стандартів пожежної безпеки або технічної безпеки, охоронної безпеки; недотримання норм безпеки виробничого процесу; недотримання умов утримання та експлуатації майна.

Відповідно до пояснень ОСОБА_2 від 16.03.2021р., які відображені в Висновку №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, вбачається, 10.03.2021р. в районі 19:00 год. він знаходився на робочому місці, помітив спалах вогню справа від нього під капюшоном пічки. Вслід за цим побачив спалах вогню в каналах вентиляційної системи і різке задимлення приміщення сизим димом.

Відповідно до пояснень ОСОБА_3. від 16.03.2021р., які відображені у Висновку №ЕД-19/124-21/3540-ПТ від 29.03.2021р. Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС, вбачається, що 10.03 2021р. в районі 19:00 год. перебуваючи на робочому місці, він побачив спалах вогню в каналах вентиляційної системи і різке задимлення приміщення сизим димом.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 від 22.03.2021р. на протязі доже короткого часу приміщення де сталася пожежа сильно задимілося густим сірим димом, і через короткий час приміщення стало настільки сильно задимленим, що у ньому зникла будь-яка видимість. у приміщенні неможливо було перебувати, у зв`язку з чим працівники вимушені були залишити приміщення.

Сукупність описаних доказів додатково підтверджує наявність порушень Позивачем і його працівниками як норми протипожежної та технічної безпеки, безпеки виробничого процесу та утримання і експлуатації майна так і порушення умов Договору страхування, передбачених підпунктами 8.1.7 та 8.1.19 пункту 8.1 Договору страхування, згідно яких не відшкодовуються збитки, що виникли внаслідок таких порушень.

Відповідно до імперативної норми ст. 6 Закону України «Про страхування» добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства.

Норми ст. 627 Цивільного кодексу України закріплюють, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Імперативною нормою ст. 629 ЦК України закріплено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Таким чином, Договором страхування окреслені права і обов`язки Сторін.

Нормами ст. 16 Закону України «Про страхування» закріплено, що договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.

Страховик має передбачені ст. 26 Закону України «Про страхування» (в попередній редакції, що діяла станом на 2021 рік) та розділом 14 Договору страхування права на відмову від виплати страхового відшкодування.

Розділом 8 Договору страхування передбачено виключення із страхових випадків і обмеження страхування.

Так, при підписанні Договору страхування сторони погодили, що відповідно до п.п. 8.1.7 та п. 8.1.19 Договору страхування не відшкодовуються збитки, що виникли внаслідок: дії та бездіяльності Страхувальника, що призвели до настання страхового випадку: недотримання (невиконання) або порушення Страхувальником (особами, які пов`язані з ним трудовими або договірними відносинами, або які постійно проживають у Застрахованих приміщеннях, ведуть зі Страхувальником спільне господарство) вимог державних, стандартів пожежної безпеки або технічної безпеки, охоронної безпеки: недотримання норм безпеки виробничого процесу: недотримання умов утримання та експлуатації майна.

Відповідно до розділу 6 Договору страхування: 6.1. Страховий випадок - це подія, передбачена Договором, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок Страховика здійснити виплату страхового відшкодування Страхувальнику за застрахованими ризиками, які позначені відміткою «ТАК» в п. 4.3. Договору. 6.2 Випадок вважається страховим, якщо мав місце під час строку дії Договору, не підпадає під виключення або обмеження страхування, передбачені чинним законодавством України та/або умовами Договору, та/ або Правилами страхування.

Отже договором чітко окреслено межі страхового захисту.

При цьому, необхідно враховувати, що Позивачем також порушено умови п. 9.1.7 - 9.1.10 і п. 10.4.3 Договору страхування Договору страхування. У зв`язку з чим, Страхувальник створив перешкоди Страховику у встановленні причин, обставин, наслідків пожежі і розміру збитку, а також у встановленні факту, чи вважається вказана пожежа страховим випадком та чи підпадає така під виключення або обмеження страхування. Такі порушення полягають у зміні Позивачем фактичного стану пошкодженого застрахованого майна без письмового погодження із Страховиком, не збереження пошкодженого майна в тому вигляді, в якому воно було після пожежі та не збереження стану предметів, які могли бути речовими доказами причин настання пожежі до прибуття експертів до яких звернувся Страховик, та позбавлення можливості таких експертів оглянути пошкоджене та знищене застраховане майно для з`ясування причин настання пожежі та розміру завданих збитків, та ненаданні документів щодо вимірювання опору ізоляції провідників, протоколів випробувань розтікання струму у заземлюючих пристроях і схеми прокладки кабельних мереж.

Умовами п. 5 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про страхування», п. 5 ч. 1 ст. 991 Цивільного кодексу України та 14.1.5 Договору страхування передбачено, що підставою для відмови страховика у здійсненні страхового відшкодування є, зокрема, створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків.

Нормами ч. 2 ст. 26 Закону України «Про страхування» та ч. 2 ст. 991 Цивільного кодексу України закріплено можливість передбачити умовами договору страхування інші підстави для відмови у здійсненні страхових виплат.

За умовами до п. 10.2.6 Договору страхування Страховик має право відмовити Страхувальнику у виплаті страхового відшкодування у випадках, передбачених Розділом 14 Договору.

Згідно з п. 10.4.3 та п. 14.1.6 Договору страхування Страховик має право відмовити у виплаті страхового відшкодування у разі невиконання Страхувальником своїх обов`язків зазначених в Розділі 9 Договору страхування.

Слід зазначити, Відповідач взяв на себе зобов`язання щодо страхового захисту майна Позивача в чітко визначених умовах договору страхування межах і за певних умов. Відповідач надає страхових захист, лише за умов, що позивач буде виконувати свої зобов`язання по забезпеченню безпечних умов для застрахованого майна, дбатиме про його безпеку і збереження та не наражатиме діями або бездіяльністю на ризики пошкодження або знищення застрахованого майна

Крім того, в матеріалах справи, відсутні доказів, зокрема, висновків експертів, які могли б підтвердити обставини щодо фактичної кількості знищених та пошкоджених рукавичок, які не підлягають реалізації або підлягають віднесенню до бракованої продукції.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено настання страхового випадку. З урахуванням вказаних висновків суд не вирішував питання про розмір завданих позивачам збитків та не досліджував докази в цій частині спору.

Згідно із частинами 2-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є необгрунтованими та не підлягають задоволенню.

При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин, та не впливають на результат прийнятого рішення.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору залишаються за позивачем.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 238-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.В задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повне судове рішення складено 27.01.2025.

Суддя Наталія ЯГІЧЕВА