ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"08" січня 2025 р. Справа № 911/1749/24

Господарський суд Київської області у складі судді Бацуци В. М.

при секретарі судового засідання Панченко К. О.

за участю представників учасників справи:

від позивача: не з`явились;

від відповідача: не з`явились;

розглянувши матеріали справи

за позовом Державного підприємства „Дослідне господарство „Озерна Інституту біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України, с. Озерна, Білоцерківський район, Київська область

до Фермерського господарства „Киричок, с. Острійки, Білоцерківський район, Київська область

про визнання недійсним договору

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН звернулось в Господарський суд Київської області із позовом до Фермерського господарства „Киричок про визнання недійсним договору № ФГ-АП 4/1-30/08 надання послуг з перевезення вантажу (насіння соняшника урожаю 2019 року) від 30.08.2019 р., укладеного між ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН та ФГ „Киричок.

Позовні вимоги обґрунтовані позивачем неналежністю підпису виконувачу обов?язків директора ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН Мельнику А. В. на договорі № ФГ-АП 4/1-30/08 надання послуг з перевезення вантажу (насіння соняшника урожаю 2019 року) від 30.08.2019 р., укладеному між ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН та ФГ „Киричок.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.07.2024 р. (суддя Шевчук Н. Г.) відкрито провадження у справі № 911/1749/24 за позовом ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН до ФГ „Киричок про визнання недійсним договору, визначено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження і призначено її розгляд у підготовчому засіданні із викликом та за участю представників учасників справи на 22.08.2024 р.

Також, одночасно із позовною заявою, через систему „Електронний суд від позивача надійшло клопотання б/н від 25.06.2024 р. про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, у якому він просив суд призначити у справі судову почеркознавчу експертизу щодо належності підпису виконувачу обов?язків директора ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН Мельнику А. В. на договорі № ФГ-АП 4/1-30/08 надання послуг з перевезення вантажу (насіння соняшника урожаю 2019 року) від 30.08.2019 р., укладеному між ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН та ФГ „Киричок.

12.08.2024 р. через систему „Електронний суд від відповідача надійшов відзив б/н від 09.08.2024 р. на позовну заяву, у якому він просить суд відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

22.08.2024 р. через систему „Електроний суд до суду від позивача надійшло клопотання б/н від 22.08.2024 р. про відкладення судового засідання та проведення судових засідань в режимі відеоконференції, у якому він просив суд надати можливість приймати участь в судових засіданнях по справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

22.08.2024 р. за наслідками підготовчого засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено його проведення на 05.09.2024 р. Крім того, даною ухвалою суду постановлено, крім іншого, задовольнити клопотання ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН про витребування доказів по справі № 911/1749/24; залишити без задоволення клопотання Фермерського господарства „Киричок про витребування доказів по справі № 911/1749/24; зобов`язати ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН надати суду:

- докази того, що товар по товарно-транспортній накладній № В-СОН-4 від 31.08.2019 р. від позивача до вантажоотримувача не поставлявся або виконання перевезення іншою особою (не відповідачем);

- вільні зразки підпису Мельника Анатолія Васильовича, виконані в період з 10.03.2016 по 08.09.2021 р., у кількості не менше 20 підписів.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.08.2024 р. задоволено клопотання ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду; судове засідання призначене на 05.09.2024 об 16:00 та всі наступні постановлено провести в режимі відеоконференції.

05.09.2024 р. за наслідками підготовчого засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено його проведення на 26.09.2024 р. Крім того, даною ухвалою суду постановлено, крім іншого, повторно зобов`язати ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН надати суду:

- докази того, що товар по товарно-транспортній накладній № В-СОН-4 від 31.08.2019 р. від позивача до вантажоотримувача не поставлявся або виконання перевезення іншою особою (не відповідачем);

- вільні зразки підпису Мельника Анатолія Васильовича, виконані в період з 10.03.2016 по 08.09.2021 р., у кількості не менше 20 підписів.

26.09.2024 р. за наслідками підготовчого засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено його проведення на 24.10.2024 р. Крім того, даною ухвалою суду постановлено, крім іншого, зобов?зати сторін виконати вимоги ухвали суду від 05.09.2024 р. у строк до 20.10.2024 р. включно.

07.10.2024 р. до канцелярії суду від позивача надійшло клопотання б/н б/д про долучення зразків для судової почеркознавчої експертизи із доданими до нього документами, що долучені судом до матеріалів справи.

Розпорядженням № 124-АР від 21.10.2024 р. Керівника апарату Господарського суду Київської області у зв?язку із відрахуванням зі штату Господарського суду Київської області судді Шевчук Н. Г. призначено у справі повторний автоматизований розподіл даної справи.

У відповідності до ст. ст. 6, 32 Господарського процесуального кодексу України зазначену справу № 911/1749/24 передано для розгляду судді Бацуці В. М.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.10.2024 р. (суддя Бацуца В. М.) постановлено прийняти справу № 911/1749/24 за позовом ДП „ДГ „Озерна ІБКІЦБ НААН до ФГ „Киричок про визнання недійсним договору до свого провадження; розгляд справи розпочати спочатку, і призначено проведення підготовчого засідання із викликом та за участю представників учасників справи на 20.11.2024 р. Крім того, даною ухвалою суду визнано явку учасників справи у підготовче засідання обов`язковою та викликано у підготовче засідання повноважних представників учасників справи, повноваження яких мають бути підтверджені довіреністю, оформленою в установленому порядку, або іншим документом, визначеним Господарським процесуальним кодексом України, а також попереджено позивача про те, що відповідно до п. 4) ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з?явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез?явлення не перешкоджає вирішенню спору.

20.11.2024 р. у встановлений час відповідно до ухвали суду від 25.10.2024 р. представник позивача у підготовче засідання не з`явився, хоча про підготовче засідання був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки у підготовче засідання суд не повідомив.

20.11.2024 р. за наслідками підготовчого засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено його проведення на 04.12.2024 р. Крім того, даною ухвалою суду визнано явку учасників справи у підготовче засідання обов`язковою та викликано у підготовче засідання повноважних представників учасників справи, повноваження яких мають бути підтверджені довіреністю, оформленою в установленому порядку, або іншим документом, визначеним Господарським процесуальним кодексом України, а також попереджено позивача про те, що відповідно до п. 4) ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з?явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез?явлення не перешкоджає вирішенню спору.

04.12.2024 р. на електронну пошту суду (у неналежний спосіб) від позивача надійшло клопотання б/н б/д, у якому він просив суд відкласти розгляд справи у зв?язку із неможливістю його участі у даній справі через зайнятість представника у судовому засіданні у іншій судовій справі.

04.12.2024 р. у встановлений час відповідно до ухвали суду від 20.11.2024 р. представник позивача у підготовче засідання не з`явився, хоча про підготовче засідання був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки у підготовче засідання суд повідомив.

04.12.2024 р. за наслідками підготовчого засідання судом винесено ухвалу, якою відкладено його проведення на 08.01.2025 р. Крім того, даною ухвалою суду визнано явку учасників справи у підготовче засідання обов`язковою та викликано у підготовче засідання повноважних представників учасників справи, повноваження яких мають бути підтверджені довіреністю, оформленою в установленому порядку, або іншим документом, визначеним Господарським процесуальним кодексом України, а також попереджено позивача про те, що відповідно до п. 4) ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з?явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез?явлення не перешкоджає вирішенню спору.

08.01.2025 р. у встановлений час відповідно до ухвали суду від 04.12.2024 р. представник позивача у підготовче засідання не з`явився (у тому числі у режимі відеоконференції), хоча про підготовче засідання був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки у підготовче засідання суд не повідомив.

Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, хоча про підготовче засідання був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки у підготовче засідання суд не повідомив.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Згідно з ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

2. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

3. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

4. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

5. Наслідки, визначені частинами третьою та четвертою цієї статті, настають і в разі, якщо учасник справи (його представник) залишить залу судового засідання.

6. У разі розгляду справи за відсутності позивача або відповідача суддя-доповідач оголошує стислий зміст позовної заяви або відзиву відповідно.

7. У разі відкладення розгляду справи суд повинен допитати свідків, які з`явилися. Тільки у виняткових випадках за ухвалою суду свідки не допитуються і викликаються знову.

8. Про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

Пунктом 4) ч. 1 ст. 226 цього ж кодексу встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з?явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Верховний Суд у складі суддів об??єднаної палати Касаційного господарського суду у своїй постанові від 18.11.2022 р. у справі № 905/458/21 зазначив, що:

8.2. Щодо права учасника справи на участь у судовому засіданні.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

8.3. Наслідки неявки позивача в судове засідання. Загальний аналіз частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України. Умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі N 910/16978/19.

8.4. Характеристика положень частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України за методом правового регулювання цих норм.

У теорії права одним з критеріїв, за яким прийнято розрізняти норми права, є метод правового регулювання правових норм. За цим критерієм норми права можуть бути імперативними та диспозитивними.

Імперативні (зобов`язуючі) норми права характеризуються категоричністю приписів. Такі норми реалізуються виконанням, дотриманням або застосуванням. Диспозитивні норми реалізуються використанням, яке, як правило, передбачає його реалізацію на власний розсуд.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи "імперативна" заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

За таких обставин, що, представник позивача, явка якого у підготовче засідання була визнана судом обов`язковою, у підготовче засідання не з`явився, хоча про підготовче засідання був повідомлений належним чином (в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету), про причини своєї неявки у підготовче засідання суд не повідомив, і від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, та нез`явлення представника позивача у підготовче засідання перешкоджають вирішенню спору (неможливість вирішення без участі представника позивача клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи), суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Державного підприємства „Дослідне господарство „Озерна Інституту біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України до Фермерського господарства „Киричок про визнання недійсним договору без розгляду.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 226, 233 235, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву б/н від 02.07.2024 р. (вх. № 3111 від 02.07.2024 р.) Державного підприємства „Дослідне господарство „Озерна Інституту біоенергетичних культур і цукрових буряків Національної академії аграрних наук України до Фермерського господарства „Киричок про визнання недійсним договору без розгляду.

2. Роз`яснити учасникам справи, що після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, особа, позов якої залишено без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя В.М.Бацуца

Повний текст ухвали складено і підписано

13 січня 2025 р.