ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"06" січня 2025 р. м. Одеса № 916/5751/24

Суддя Господарського суду Одеської області Цісельський О.В.,

дослідивши матеріали позовної заяви (вх.№5899/24 від 30.12.2024)

за позовом: Заступника керівника Одеської обласної прокуратури (вул. Пушкінська, № 3, м. Одеса, 65026)

до відповідачів: 1) Саратської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області (вул. Вернера Крістіана, № 84, с-ще Сарата, Білгород-Дністровський р-н, Одеська обл., 68200);

2) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

про визнання незаконними та скасування рішень, визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна та зобов`язання повернути майно,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Одеської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом в інтересах держави до Саратської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області та ОСОБА_1 , в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення VIII скликання Саратської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 24.03.2021 № 176- VIII «Про вилучення комплексу будівель і споруд колишнього дитячого садку з оперативного управління Саратського закладу дошкільної освіти (ясла-садок) Саратської селищної ради Одеської області та оприбуткування за Саратською селищною радою», щодо вилучення комплексу будівель і споруд, дитячий садок, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 (пункт 1 рішення);

- визнати незаконним та скасувати рішення VIII скликання Саратської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 24.03.2021 № 176- VIII «Про затвердження умов продажу об`єктів малої приватизації» в часині включення для продажу комплекс будівель та споруд, дитячий садок, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 (пункт 1 додатку до рішення);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу, укладений 13.08.2021 між Саратською селищною радою та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Одеської області Сулаковим І.І. 13.08.2021, про що зроблено запис в реєстрі за № 1477, предметом якого є комплекс будівель та споруд, дитячий садок 1-А, площею 152,1 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 245);

- скасувати державну реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на комплекс будівель та споруд, дитячий садок 1-А (теперішня назва «громадська будівля»), загальною площею 202,2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (номер запису про право власності 43487442, відповідно до Витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.12.2021 за № 293032413);

- усунути перешкоди у розпорядженні та користуванні комунальним майном шляхом зобов`язання ОСОБА_1 повернути на користь територіальної громади селища Сарата в особі Саратської селищної ради нерухоме майно, а саме: комплекс будівель та споруд, дитячий садочок (теперішня назва «громадська будівля»), що має площу забудови 202,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 245).

При дослідженні матеріалів позовної заяви судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви, викладені у статті 162, 164 та статті 172 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч.2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 8 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника), якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 91 ГПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами 4 та 5 статті 91 ГПК України передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

З 1 вересня 2021 року застосовуються нові вимоги до оформлення документів - набрав чинності ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (далі ДСТУ 4163, Стандарт). Починаючи з 1 вересня 2021 року усі державні органи, органи місцевого самоврядування, установи, підприємства, організації та інші юридичні особи повинні застосовувати ДСТУ 4163.

При цьому, відповідно до пункту 5.26 Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2020», затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний цент проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144, відмітку про засвідчення копії документа складають із слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Отже, відповідно до вимог чинного законодавства належним чином засвідчуються або кожний лист окремо, шляхом проставлення печатки «Згідно з оригіналом», найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії, або ж шляхом скріплення (прошиття) певного пакету документів з відповідним написом «прошито та пронумеровано» та на звороті такого напису ставиться печатка «Згідно з оригіналом» із вказівкою найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що долучені прокурором до позову копії документів, взагалі не містять відмітки про засвідчення, а отже, в порушення вказаних вимог, прокурором не засвідчено належним чином копії документів долучених до позовної заяви.

Для усунення означених недоліків прокурору слід надати копії документів, завірених відповідно до вимог пункту 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144) та документи на підтвердження повноважень на здійснення дій процесуального характеру (в тому числі засвідчення копій документів) від імені прокурора або іншої особи.

Додатково суд зазначає, що у вступній частині позовної заяви вказано третіх осіб на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Управління освіти, сім`ї, молоді та спорту Саратської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області та Саратський заклад дошкільної освіти (ясла-садок) Саратської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи (ч. 1 ст. 41 ГПК України).

Господарський процесуальний кодекс України поділяє третіх осіб на: третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору (ст. 49 ГПК України) та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ст. 50 ГПК України).

Варто зазначити, що саме лише зазначення в позовній заяві певної особи, установи чи організації як третьої особи без обґрунтування необхідності її залучення участі у справі, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їй відповідного процесуального статусу.

Відповідно до ст.50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійні вимоги це такі особи, які вступають або залучаються в процес на стороні позивача або відповідача у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обв`язки щодо однієї з сторін. Їх залучення у процес може здійснюватися за заявою учасника справи.

Крім того, відповідно до вимог ч.3 ст. 50 ГПК України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Між тим, позовна заява не містить відповідного клопотання про їх залучення до участі у справі, а прокурор жодним чином не обґрунтував підстави, за яких необхідно залучити до участі у справі зазначених осіб, оскільки, як вбачається з поданої позовної заяви, прокурором не зазначено як рішення суду може вплинути на права та обов`язки зазначених третіх осіб щодо однієї із сторін та на яких підставах вказаних осіб належить залучити до участі у справі.

Враховуючи вимоги ст. 50 ГПК України, прокурору слід надати обґрунтоване клопотання про залучення до участі у справі вищеозначених третіх осіб.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, у суду наявні підстави для залишення позовної заяви Заступника керівника Одеської обласної прокуратури (вх. № 5899/24 від 30.12.2024) без руху.

Керуючись ст.ст. 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Заступника керівника Одеської обласної прокуратури (вх. № 5899/24 від 30.12.2024) - залишити без руху.

2. Встановити Заступнику керівника Одеської обласної прокуратури строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Роз`яснити Заступнику керівника Одеської обласної прокуратури, що за змістом ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 06.01.2025 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Цісельський