УХВАЛА

м. Київ

15.01.2025Справа № 910/4707/21

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Блажівської О.Є.

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 про відвід судді Блажіської О.Є. у справі №910/4707/21

за позовом Публічного акціонерного товариства "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" в особі акціонера Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця"

до відповідача-1: ОСОБА_2

до відповідача-2: ОСОБА_3

до відповідача-3: ОСОБА_4

до відповідача-4: ОСОБА_5

до відповідача-5: ОСОБА_6

до відповідача-6: ОСОБА_7 , ОСОБА_1 та ОСОБА_8 (правонаступники ОСОБА_9 )

до відповідача-7: ОСОБА_10

до відповідача-8: ОСОБА_11

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Компанія "Метабей Імпорт/Експорт Лімітед" (Metabay Import/Export Limited)

про стягнення збитків

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 15.01.2025:

від заявника - Слєпуха О.С. ,

від позивача - Абрамович Н.О.,

від відповідача 1-8 - Мовчан В.І.,

відповідача 2, 4-8 - Павленко М.В., Освітня Л.В.,

за виключенням представника Павленко М.В. , який відсутній (перебував під час оголошення (вступної та резолютивної частини) процесуального рішення в іншому судовому засіданні);

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" (далі-позивач) в особі акціонера Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" (далі - заявник) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 (відповідач - 1), ОСОБА_3 (відповідач - 2), ОСОБА_4 (відповідач - 3), ОСОБА_5 (відповідач - 4), ОСОБА_6 (відповідач - 5), ОСОБА_9 (відповідач - 6), ОСОБА_10 (відповідач - 7) та ОСОБА_11 (відповідач - 8) про стягнення збитків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Публічному акціонерному товариству "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" завдано збитки діями відповідачів, які є посадовими особами ПАТ "НВЦ "БХФЗ", щодо штучного збільшення витрат даного підприємства, що мало наслідком зменшення прибутку товариства, у зв`язку з чим Публічним акціонерним товариством "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" в особі Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця", як акціонера, який володіє 31,5525% простих акцій товариства, подано даний позов у відповідності до приписів статті 54 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.03.2021 відкрито провадження у справі №910/4707/21, постановлено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

29.04.2021 в судовому засіданні представником відповідачів подано заяву про відвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/4707/21, з підстав того, що в судовому засіданні 23.04.2021 суддею було постановлено про відкладення розгляду поданого заявником клопотання про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, а не повернення його без розгляду, незважаючи на те, що воно подано з порушенням приписів частини 2 статті 170 ГПК України та провадження у справі відкрито без дотримання приписів ст.176 ГПК України і не вжито заходів, передбачених ч. 4 ст. 170 ГПК України, щодо повернення без розгляду поданих заявником клопотань про витребування у банківських установах інформації, з доданими до них доказами, незважаючи на те, що доказів їх направлення відповідачу долучено не було.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.04.2021 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про відвід судді Васильченко Т.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2021 залучено до участі у справі Компанію "Метабей Імпорт/Експорт Лімітед" (Metabay Import/Export Limited) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів та зупинено провадження у справі до надходження відповіді від іноземного суду або іншого компетентного органу Сполученого Королівства Великої Британії на судове доручення Господарського суду міста Києва про вручення третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів позовної заяви з доданими до неї документами та ухвали Господарського суду міста Києва від 21.05.2021.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2021 апеляційну скаргу відповідачів залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.05.2021 без змін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2022 прийнято до розгляду заяву про збільшення розміру позовних вимог, призначено у справі судову експертизу, проведення якої доручено Київському відділенню - бюро Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса", у зв`язку з чим зупинено провадження у справі на час проведення судової експертизи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду міста Києва від 21.11.2022 прийнято відмову відповідачів від апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.07.2022 у справі №910/4707/21 та закрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою відповідачів на ухвалу Господарського суду міста Києва від 27.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 поновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням клопотання від Київського відділення Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса", призначено судове засідання та витребувано в учасників справи додаткові документи та матеріали, необхідні для проведення судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.03.2023 призначено у справі №910/4707/21 судову експертизу, проведення якої доручено Київському відділенню Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса", у зв`язку з чим провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

05.04.2023 року через відділ діловодства суду відповідачами подано заяву про відвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/4707/21, з підстав того, що під час постановлення ухвали про призначення у справі судової експертизи від 24.03.2023 безпідставно відхилено клопотання відповідачів, подане на виконання вимог ухвали суду від 26.12.2022, щодо включення Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" до переліку підприємств, які реалізували досліджувані у даній справі активні фармацевтичні інгредієнти на території України, а сформовані питання для проведення судової експертизи є не повними і залишені не вирішеними клопотання відповідачів щодо витребування доказів від 23.04.2021 та колегіального розгляду даної справи від 24.12.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2023 поновлено провадження у справі №910/4707/21 для розгляду заяви відповідачів про відвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/4707/21, визнано необґрунтованим відвід судді Васильченко Т.В. від участі у розгляді справи №910/4707/21 та передано заяву відповідачів про відвід судді Васильченко Т.В. для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

За наслідками проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи №910/4707/21 визначено суддю Літвінову М.Є. для розгляду заяви про відвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/4707/21.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у задоволенні заяви ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про відвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/4707/21 відмовлено.

03.07.2023 через відділ діловодства суду від Київського відділення Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" надійшло повідомлення про неможливість надання висновку експертів №2898/3156 разом із матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.07.2023 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання.

У судовому засіданні 28.09.2023, виходячи з того, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи для розгляду по суті.

Водночас, під час розгляду справи по суті, судом встановлено, що відповідач-6 ОСОБА_9 помер.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.01.2024 року зупинено провадження у справі №910/4707/21 за позовом Публічного акціонерного товариства "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" в особі акціонера Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про стягнення збитків до залучення у справі правонаступників відповідача-6 ОСОБА_9 .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2024 поновлено провадження у справі №910/4707/21, витребувано у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Павленко О.А. інформацію щодо всіх спадкоємців померлого ОСОБА_9 , з визначенням їх частки та доказів прийняття такими особами спадщини, встановлено Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Павленко О.А. строк для надання доказів - до 03.09.2024 та призначено судове засідання у справі.

18.11.2024 року через відділ діловодства суду від Публічного акціонерного товариства "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" надійшла заява про вжиття заходів щодо припинення зловживання процесуальними правами представниками ПрАТ "ФФ "Дарниця" (в порядку ст.ст. 43, 169-170 ГПК України), в якій наводячи свої доводи, зазначає, що поведінка адвокатів та інших представників ПрАТ "ФФ "Дарниця", які поширюють в іноземних юрисдикціях (Швейцарській конфедерації) відомості про ухвалення в майбутньому ГСМК позитивного для них судового рішення у справі №910/4707/21 дискредитує судову систему України, а отже підриває довіру до неї і викладені у заяві обставини викликають у позивача сумніви щодо безсторонності складу суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2024 залучено до участі у справі №910/4707/21 правонаступників відповідача-6 ОСОБА_9 : ОСОБА_7 , ОСОБА_1 та ОСОБА_8 , встановлено правонаступникам строк на подачу пояснень по справі та відкладено судове засідання у справі на 06.12.2024.

28.11.2024 року через відділ діловодства суду від Публічного акціонерного товариства "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" надійшла заява про відвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/4707/21, з підстав того, що суддя проігнорувала повідомлення ПАТ "НВЦ "БХФЗ" з письмовими доказами щодо протиправної поведінки ПАТ "ФФ "Дарниця", у тому числі й адвокатів АО "Екво", які виступають в судах іноземної юрисдикції від імені ПАТ "НВЦ "БХФЗ" на підставі факту розгляду справи №910/4707/21 та під час судового засідання 18.11.2024 звернулася із зауваженням до адвоката Слєпухи О.С. "чи відомо директору ПАТ "НВЦ "БХФЗ", що АО "Екво" виступають на захист інтересів акціонерного товариства", чим фактично виступила на захист цієї протиправної практики представництва інтересів ПАТ "НВЦ "БХФЗ" адвокатами АО "Екво". Крім того, заявник вважає, що суддя стала учасником кримінального провадження №0001953 від 08.12.2021 так як у вказаному кримінальному провадженні Господарський суд міста Києва набув статусу учасника справи і суддя надавала слідчому тимчасовий доступ до матеріалів справи, а повноваження представника ПАТ "ФФ "Дарниця" прийнято без їх належної перевірки, про що було зауважено відповідачами у поданій раніше до суду заяві про залишення позовної заяви у справі №910/4707/21 без розгляду, тоді як під час з`ясування повноважень представниці ПАТ "НВЦ "БХФЗ" адвоката Слєпухи О.С. поведінка була кардинально протилежною.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2024 визнано необґрунтованим відвід судді Васильченко Т.В. від участі у розгляді справи №910/4707/21 та передано заяву Публічного акціонерного товариства "Науково-виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" про відвід судді Васильченко Т.В. для визначення судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.12.2024 заяву Публічного акціонерного товариства "Науково - виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" про відвід судді Васильченко Т.В. передано для розгляду судді Щербакову С.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "Науково - виробничий центр "Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод" про відвід судді Васильченко Т.В. відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2024 самовідвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/4707/21 задоволено. Справу №910/4707/21 передано уповноваженій особі для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл справи. Згідно даної ухвали, підставою самовідводу зазначено наступне: з огляду на вищевикладене (посилання на статтю 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії", рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції", пункти 45-50; рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії", пункт 23), рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії", пункт 40, рішення у справі "Білуха проти України", стаття 15 Кодексу суддівської етики, Бангалорські принципи поведінки суддів), керуючись ст.ст. 35, 38 Господарського процесуального кодексу України, зважаючи на наявність як у позивача так і у відповідачів сумнівів щодо безсторонності складу суду при розгляді даної справи, про що висловлювалося у відводах судді від розгляду справи № 910/4707/21, з метою виключення будь-яких обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість та об`єктивність судді при розгляді даної справи, недопущення у сторін чи інших осіб будь-яких сумнівів у безсторонності суду та забезпечення довіри до судової влади України, суддя Васильченко Т.В. вважає за необхідне заявити самовідвід від розгляду справи № 910/4707/21.

Протоколом повторного автоматичного розподілу справи №910/4707/21 від 06.12.2024 вказану справу розподілено судді Блажівській О.Є.

Згідно реєстру 07-22 "Реєстр автоматизованого розподілу справ/матеріалів суддя Блажівська О.Є. за 06.12.2024" справу №910/4707/21 передано судді Блажівській О.Є. 09.12.2024 про що свідчить відмітка про отримання даної справи уповноваженою особою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.12.2024 прийнято справу № 910/4707/21 до свого провадження, розгляд справи почати спочатку. Підготовче засідання призначено на 15.01.2025.

У судовому засіданні 15.01.2025 представником ОСОБА_1 (Павленко М.В.) подано до суду заяву про відвід судді. Подана заява підписана ОСОБА_1 , в якій нею зазначено наступне: Я, ОСОБА_1 нещодавно стала відповідачем у справі №910/4707/21, та мені стало відомо про окремі обставини цитованої господарської справи, що викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Блажівської О.Є., з огляду на таке. На сайті Вищої ради правосуддя за посиланням на електронну адресу: https://hci.gov.ua/doc/doc/4303 я ознайомилася з рішенням другої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 21.09.2020 у дисциплінарній справі №2671/2дп/15-20. Після ознайомлення з рішенням я переконана в існуванні обґрунтованих підстав для звернення з заявою про відвід судді Блажівської О.Є. Правовою підставою для цього є її участь у вирішенні дисциплінарної справи №2671/2дп/15-20, обставини якої безпосередньо пов`язані з обставинами господарської справи №910/4707/21. З вищевказаного рішення вбачається, що суддя Блажівська О.Є. у межах дисциплінарного провадження провела попереднє дослідження і надала правову оцінку обставинам, що зараз досліджуються у межах господарської справи №910/4707/21 (обставинам корпоративних правовідносин між ПрАТ «ФФ «Дарниця» та ПАТ «НВЦ «БХФЗ», якими умотивовано позовні вимоги ПрАТ «ФФ «Дарниця»). Також зверну увагу на подібність представницького складу учасників зазначених справ, зокрема, в якості представника скаржника (ПрАТ «ФФ «Дарниця») у дисциплінарній справі і представника заявника (ПрАТ «ФФ «Дарниця») у господарській справі №910/4707/21 виступав адвокат АО «Екво» Левіцький Є.В. На мою думку, вищевказане свідчить, що у судді Блажівської О.Є. вже є певні переконання щодо ПрАТ «ФФ «Дарниця» як акціонера ПАТ «НВЦ «БХФЗ» і учасника господарських спорів, які сформовані у неї як у члена другої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 21.09.2020 у дисциплінарній справі №2671/2дп/15-20. Таким чином, сумніви в неупередженості судді Блажівської О.Є. у справі №910/4707/21 ґрунтуються на достовірних фактах і обставинах. Додатково зазначу про існуючі судові прецеденти, в яких участь судді Блажівської О.Є у розгляді дисциплінарних справ у складі Вищої ради правосуддя тлумачиться як підстава для відводу (самовідводу). Наприклад, ухвала Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 28.06.2023 у справі №990/130/23.

У судове засідання з`явилися представники заявника, позивача та відповідачів 1-8.

15.01.2025 у судовому засіданні представник заявника надав усні пояснення щодо поданої заяви ОСОБА_1 про відвід судді та підтримав її, як представник заявника.

15.01.2025 у судовому засіданні представник заявника (Публічного акціонерного товариства «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод») надавав усні пояснення щодо заявленого відводу та у її вирішенні покладався на розсуд суду.

15.01.2025 у судовому засіданні представник Приватного акціонерного товариства "Фармацевтична фірма "Дарниця" надавав усні пояснення щодо заявленого відводу та зазначив про відсутність підстав щодо задоволення заяви Публічного акціонерного товариства «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод» про відвід судді Блажівській О.Є.

15.01.2025 у судовому засіданні представники відповідачів заяву Публічного акціонерного товариства «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод» надали усні пояснення щодо заявленого відводу та підтримали відвід судді Блажівській О.Є.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Компанія "Метабей Імпорт/Експорт Лімітед" (Metabay Import/Export Limited) у підготовче засідання 15.01.2025 не з`явилася. Клопотань, заяв про відкладення розгляду судового засідання та/або про неможливість прибути у судове засідання, призначене на 15.01.2025, до суду не подано

Розглянувши заяву про відвід судді, заслухавши думку учасників справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) - питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Положеннями статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Наведеними нормами передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.

Аналогічний висновок викладено в ухвалі Верховного Суду від 25 жовтня 2024 року у cправі №910/8714/18.

За ч. 3-4 ст. 38 ГПК України - відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Метою запровадження інституту відводу судді (суддів) є гарантування безсторонності суду, зокрема, запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Отже, стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручання, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості Суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Так, у рішенні від 09 листопада 2006 року у справі "Білуха проти України" (заява №33949/02, пункт 49) ЄСПЛ зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, пункти 27, 28 і 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії", № 33958/96, пункт 42). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", від 10 червня 1996 року, пункт 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (див. вищевказане рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Тобто для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розгляду справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Аналогічний висновок викладено в ухвалах Верховного Суду від 13 грудня 2024 року у справі №990/210/24, від 21 листопада 2024 року у справі №380/793/24.

Подана заява про відвід мотивована тим, що Блажівська О.Є. брала участь у вирішенні дисциплінарної справи №2671/2дп/15-20, обставини якої безпосередньо пов`язані з обставинами господарської справи №910/4707/21.

Вказане, на думку Публічного акціонерного товариства «Науково-виробничий центр «Борщагівський хіміко-фармацевтичний завод» свідчать про необ`єктивність та упередженість судді Блажівської О.Є.

Судом у засіданні 15.01.2025 з`ясовано коли заявнику стало відомо про підставу викладену у заявленому судді відводі.

Представником заявника у засіданні 15.01.2025 зазначено, що ОСОБА_1 нещодавно стала відповідачем у справі №910/4707/21, та обставини викладені нею в заяві про відвід судді стало відомо після ознайомлення (14.01.2025) на сайті Вищої ради правосуддя за посиланням на електронну адресу: https://hci.gov.ua/doc/doc/4303 з рішенням другої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 21.09.2020 у дисциплінарній справі №2671/2дп/15-20.

Зважаючи на зазначене представником заявника така заява не могла бути подана, відповідно до строків, визначених ст. 39 ГПК України, оскільки, як зазначив заявник у його заяві та представник заявника у засіданні, відповідні обставини стали відомі лише 14.01.2025.

Відповідно до рішення від 04 листопада 2016 року № 75 роз`яснено, якщо при виникненні конфлікту інтересів (рішення Ради суддів України від 12 травня 2016 року № 36) під час судових проваджень у кримінальних, цивільних, адміністративних, господарських справах, або під час розгляду матеріалів про адміністративні правопорушення способами врегулювання конфлікту інтересів є: розкриття суддею інформації про конфлікт інтересів, відвід і самовідвід. У випадку, коли за наслідками розкриття інформації відвід не заявлено - конфлікт інтересів вважається врегульованим.

15.01.2025 у судовому засіданні суддею Блажівською О.Є. повідомлено, що вона з 2019 року була членом Вищої ради правосуддя (була в складі Другої дисциплінарної палати) та зазначена інформація є публічною.

Повноваження Вищої ради правосуддя визначені відповідно до приписів ст. 3 Закону України «Про Вищу раду правосуддя».

Рішення Вищої ради правосуддя є загальнодоступними відповідно до ч. 6 ст. 34 Закону України «Про Вищу раду правосуддя».

Так, відповідно до ст. 126 Конституції України суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Аналогічна норма також міститься в ст. 49 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», відповідно до якої суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Підстави дисциплінарної відповідальності судді встановлено статтею 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів».

Отже, Вища рада правосуддя вирішуючи питання про дисциплінарну відповідальність судді перевіряє лише дії судді під час ухвалення ним судового рішення, не втручаючись в оцінку суті спору.

Згідно з Бангалорськими принципами поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 року № 2006/23 (далі - Бангалорські принципи), суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Суддя дотримується незалежної позиції як щодо суспільства в цілому, так і щодо конкретних сторін судової справи, у якій він повинен винести рішення (пункти 1.1-1.2).

Об`єктивність судді, згідно з Бангалорськими принципами, є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Зазначений принцип передбачає те, що при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Відповідно до Бангалорських принципів, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до правової позиції викладеної в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 04 лютого 2020 року у справа № 908/137/18 для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Згідно із ст. 10 Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням XX чергового з`їзду суддів України 18 вересня 2024 року, суддя повинен виконувати обов`язки судді безсторонньо і неупереджено та утримуватися від поведінки, будь-яких дій або висловлювань, що можуть призвести до виникнення сумнівів у рівності суддів та присяжних під час здійснення правосуддя.

Статтею чотирнадцятою вказаного Кодексу встановлено, що суддя не має допускати позапроцесуальних взаємовідносин з учасниками судового процесу у справі, що перебуває у його / її провадженні. Суддя має уникати поведінки, що може викликати сумнів чи створити враження про наявність у судді прихильності чи упередженого ставлення до учасників справи чи їх представників.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики суддя заявляє самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законом. У разі виникнення сумнівів у судді щодо його неупередженості у результаті розгляду справи суддя має право заявити самовідвід. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію, що довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві, є важливим елементом права, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

У рішенні "Газета-Центр проти України" від 15 липня 2010 року Європейський суд з прав людини, встановлюючи порушення принципу безсторонності, зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Навіть зовнішні прояви можуть бути важливими або, іншими словами, "правосуддя має не тільки чинитись, також має бути видно, що воно чиниться".

У пунктах 105, 106 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" зазначено, що у деяких випадках, коли може бути важко забезпечити докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді, вимога об`єктивної безсторонності забезпечує ще одну важливу гарантію (рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства", 10 червня 1996 року).

У справі П`єрсак проти Бельгії ЄСПЛ, встановивши порушення положень частини 1 статті 6, зазначив, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду. Необхідно пам`ятати, що інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес. Розглядаючи справу, в якій фігурує якась близька судді людина, йому дуже складно переконати суспільство у своїй неупередженості. Саме тому існують норми закону, які запобігають виникненню будь-яких підозр Судді заборонено брати участь у розгляді справи за наявності будь-яких обставин, які викликають чи можуть викликати сумніви у його об`єктивності.

У зв`язку з цим, навіть отримане враження щодо безсторонності судді має важливе значення, бо, іншими словами, "правосуддя повинно не лише здійснюватися; але й виглядати таким, що здійснюється". На кону стоїть довіра, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти громадськості (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії", 26 жовтня 1984 року).

З огляду на наведене відводу підлягає суддя не лише у разі існування конкретних фактів що свідчать про його упередженість, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Так, подаючи до суду заяву про відвід судді Блажівській О.Є., заявником не додано доказів її обґрунтування.

Відповідно до поданої заяви про вівід судді представником Сови М.Є. неможливо встановити наявність підстав для задоволення чи відмови у заявленому відводі судді.

З огляду на викладене, з метою надання належної оцінки заяви про відвід судді Блажівській О.Є. задля ухвалення законного та обґрунтованого рішення та виключення сумнівів при її розгляді у стороннього спостерігача, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та передачу заяви подану представником ОСОБА_1 про відвід судді Блажівської О.Є. від розгляду справи №910/4707/21 для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 35, 38, 39, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ

1. Визнати необґрунтованість відводу судді Блажівській О.Є. від участі у розгляді справи №910/4707/21.

2. Заяву представника ОСОБА_1 про відвід судді Блажівської О.Є. від розгляду справи №910/4707/21 передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 16.01.2025.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА