ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

15.01.2025м. ДніпроСправа № 904/100/25

Суддя Бєлік В.Г. , розглянувши матеріали

за позовом Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН", м. Дніпро

про стягнення коштів у сумі 201 860,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради (далі - позивач), за допомогою засобів електронної пошти з використанням власного електронного підпису до господарського суду, подав до Господарського суду Дніпропетровської області позовну заяву, у якій просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН" кошти у сумі 201 860 грн. за договором № 903 від 16.08.2024р. (сума боргу-1: 101 860 гри, (ймовірне завищення вартості товарів, наразі подасться даний позов на суму 101 860.00 грн., так як позов на залишкову суму, буде поданий додатково, з урахуванням частин 4 та 5 статті 75 ПІК, після набрання рішенням законної сили, щодо розгляду даної позовної заяви та сума боргу-2: 100 000 грн. (оплачене ПЦВ), наразі подається даний позов на суму 100 000,00 грн., так як позов на залишкову суму, буде поданий додатково, з урахуванням частин 4 та 5 статті 75 ГПК, після набрання рішенням законної сили, щодо розгляду даної позовної заяви), на користь Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради Код ) та 3 028,00 гри. судового збору.

Розглядаючи подану позовну заяву, суд враховує таке.

29.06.2023 Верховною Радою України прийнято Закон України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" (далі ЄСІТС, Закон № 3200-IX). Цей Закон набрав чинності 21.07.2023.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачені права та обов`язки учасників справи, зокрема ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, а також виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частинами п`ятою та шостою вищевказаної норми встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Тож альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Господарський суд звертає увагу, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Отже, Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради може подавати процесуальні документи до суду через електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або в паперовій формі.

За змістом ст.6 ГПК у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС).

ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або із застосуванням засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог Законів "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог Законів "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частинами 5, 6 ст.42 ГПК встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі - Положення) передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.

Відповідно до п.16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми "Електронний суд", якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням (п.25 Положення).

Пунктом 26 Положення передбачено, що електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Таким чином, альтернативою звернення до суду для осіб, визначених п.10 Положення та ч.6 ст.6 ГПК з процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Із позовної заяви вбачається, що вона надіслана директором Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради на електронну адресу Господарського суду Дніпропетровської області. З протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису вбачається, що підпис створено та перевірено успішно. Однак такий підпис вчинено без використання підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет".

Матеріали позовної заяви не містять відомостей про підписання документів електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву, із використанням підсистеми "Електронний суд", що позбавляє суд можливості встановити дотримання заявником вимог щодо обов`язкового підписання процесуального документа особою, яка її подає, та свідчить про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до господарського суду із відповідною заявою.

В позовній заяві директор заявника не пояснив, в чому полягає неможливість подання цієї заяви через підсистему ЄСІТС "Електронний суд".

З огляду на те, що позовна заява Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради надіслана до суду не у спосіб, передбачений ГПК, вона підлягає поверненню.

Іншим способом, зокрема засобами поштового зв`язку у паперовій формі, зазначена позовна заява до Господарського суду Дніпропетровської області не надходила.

З огляду на те, що Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради зареєструвало електронний кабінет в підсистемі "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, проте позовну заяву надіслало на електронну пошту суду, зазначена заява не може вважатися такою, що підписана у встановленому законом порядку.

Враховуючи зазначене, оскільки позовна заява подана до суду не у спосіб, передбачений ГПК України (у паперовій формі або в електронній формі через підсистему "Електронний кабінет"), вона підлягає поверненню без розгляду.

Аналогічного висновку дійшов Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 902/1040/21

Суд зазначає, що згідно із частиною 8 статті 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтями 6, 42, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 235 ГПК України та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 254-257 ГПК України.

Суддя В.Г. Бєлік