УХВАЛА

м. Київ

16.01.2025Справа № 910/14540/24

За позовом Акціонерного товариства "Банк "Кліринговий Дім" (м. Київ)

до: 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Європєум Інвест" (м. Київ)

2. ОСОБА_1 (м. Київ)

про солідарне стягнення 3 174 671,77 грн,

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники сторін: не з`явились

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Акціонерне товариство "Банк "Кліринговий Дім" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Європєум Інвест" та ОСОБА_1 про солідарне стягнення 3 174 671,77 грн, з яких: 1 815 523,21 грн заборгованості по тілу кредиту 1 359 148,56 грн заборгованості по процентах за користування кредитом за Договором овердрафту № 18/2020-К від 05.06.2020, укладеного між позивачем та відповідачем-1, виконання якого було забезпечено порукою відповідача-2 відповідно до договору №18/2020-01П від 05.06.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, її розгляд вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 16.01.2025.

У підготовче засідання 16.01.2025 представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Про дату, час та місце розгляду справи сторони повідомлені належним чином.

Частиною 1 статті 177 ГПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

За змістом пунктів 1, 2 частини 2 статті 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в зв`язку з неявкою в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання, або у зв`язку з першою неявкою в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

З огляду на вищенаведені нормативні приписи чинного законодавства, беручи до уваги факт неявки в призначене підготовче засідання представника позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи в минулому засіданні, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для відкладення судового засідання у зв`язку з неявкою уповноваженого представника позивача.

Разом із тим, за умовами частини 4 статті 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Зі змісту положень статей 202, 226 ГПК України вбачається, що вказані норми не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15.

Слід також зазначити, що наведеними нормами не передбачено й необхідності у повторності чи систематичності невчинення позивачем (його представником) зазначених дій.

Вказане підтверджується також і змістом частин 1, 2 статті 202 ГПК України, якими не передбачено такої підстави для відкладення судового засідання, як неявка представника позивача та неповідомлення ним поважних причин неявки.

Крім того, згадані приписи стосуються дій саме позивача, а не відповідача, що цілком відповідає принципам змагальності та диспозитивності господарського процесу, оскільки кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 13.11.2019 у справі № 910/5187/19.

Суд звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 06.11.2019 у справі № 904/2423/18, за яким норми статті 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду.

За таких обставин, враховуючи неявку повноважного представника позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, у призначене підготовче засідання, ненадходження від позивача будь-яких заяв про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення останнім причин такої неявки, а також зважаючи на те, що нез`явлення представника позивача перешкоджає виконанню завдань підготовчого провадження і вирішенню даного спору, а також встановлення обставин щодо актуальності пред`явлених позивачем вимог, суд дійшов висновку про залишення даного позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України.

У той же час за змістом частини 4 статті 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України при залишенні позову без розгляду вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням) (п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", положення якого при вирішенні питання повернення судового збору є спеціальними по відношенню до норм Господарського процесуального кодексу України).

Оскільки позовну заяву у даній справі залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України, то судовий збір, сплачений за звернення до суду із цим позовом, не підлягає поверненню з Державного бюджету України та залишається за позивачем.

Керуючись статтями 42, 226, 233-234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позов Акціонерного товариства "Банк "Кліринговий Дім" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Європєум Інвест" та ОСОБА_1 про солідарне стягнення 3 174 671,77 грн.

Ухвала набрала законної сили 16.01.2025 та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.М. Ващенко