ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"13" січня 2025 р. Справа № 911/59/25

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В., перевіривши матеріали позовної заяви Бориспільської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Бориспільської районної військової адміністрації Київської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Материк ЛТД»

про усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою

установив:

07.01.2025 канцелярією Господарського суду Київської області зареєстровано надіслану засобами поштового зв`язку позовну заяву Бориспільської окружної прокуратури Київської області (далі прокуратура) в інтересах держави в особі Бориспільської районної військової адміністрації Київської області (далі позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Материк ЛТД» (далі відповідач) про:

- усунення перешкод у здійсненні Бориспільською районною військовою адміністрацією Київської області права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду з кадастровим номером :05:003:0265 площею 0,9301 га через скасування у Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером :05:003:0265;

- усунення перешкод у здійсненні Бориспільською районною військовою адміністрацією Київської області права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду з кадастровим номером :05:003:0265 площею 0,9301 га (далі спірна земельна ділянка) через скасування рішення державного реєстратора Вороньківської сільської ради Бориспільського району, Київської області, Гапоненка С.В., індексний номер: 42646610 від 21.08.2018, про реєстрацію права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :05:003:0265 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Позовні вимоги обґрунтовано незаконним вибуттям спірної земельної ділянки з володіння держави, у зв`язку із прийняттям Бориспільською районною державною адміністрацією розпорядження № 527 від 24.01.2008 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства гр. ОСОБА_1 в адміністративних межах Вороньківської сільської ради Бориспільського району», на підставі якого, в порушення вимог ст. 19 Конституції України, ст. 20, 59, 84, 122 Земельного кодексу України, спірну земельну ділянку водного фонду надано у приватну власність для ведення особистого селянського господарства.

В розрізі викладеного прокуратура стверджує, що земельна ділянка із кадастровим номером :05:003:0265, яку набула у власність ОСОБА_1 , а в подальшому згідно з договором купівлі-продажу Товариство з обмеженою відповідальністю «Материк ЛТД», накладається на земельну ділянку, яка належить на праві постійного користування Дніпровському басейновому управлінню водних ресурсів, та розташована вздовж захисної дамби, а отже, відноситься до категорії земель водного фонду, відтак вибула з володіння держави з порушенням вимог закону, що ставить під обґрунтований сумнів добросовісність відповідача під час набуття спірної земельної ділянки у власність.

Дослідивши матеріали позовної заяви Бориспільської окружної прокуратури Київської області, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Приписами ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) унормовано, що господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.

Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватися судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

Згідно приписів ч. 1 ст. 14, ч. 1 ст. 73, ч. 1 ст. 74, ч. 2, 4, 5 ст. 91, пп. 5, 8 ч. 3 ст. 162, ч. 2 ст. 164 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Із системного аналізу вказаних вище норм випливає, що на підтвердження обставин, якими прокуратура обґрунтовує свої вимоги, до позовної заяви надано докази, які є неналежними в розумінні ст. 91 ГПК України, оскільки засвідчені особою Гайфуліною Н.П., чиї повноваження не підтверджені.

Також відповідно до ч. 1 ст. 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак Бориспільською окружною прокуратурою Київської області у позовній заяві не викладено пояснень стосовно наявності підстав для застосування положень ст. 173 ГПК України та об`єднання в одній позовній заяві вказаних вимог, із зазначенням, відповідно, яка з вимог є основною, а яка похідною.

Тобто у позовній заяві прокуратури не зазначено, яка з усіх заявлених вимог є основною, а яка похідною від основної вимоги.

Крім того у прохальній частині позовної заяви прокурор просить суд залучити до участі у справі Міжрегіональний офіс захисних масивів дніпровських водосховищ як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Відповідно до приписів ч. 1, 3 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Однак в супереч наведених приписів законодавства Бориспільською окружною прокуратурою Київської області не обґрунтовано наявності підстав для залучення до участі у цій справі Міжрегіонального офісу захисних масивів дніпровських водосховищ із зазначенням того, на які саме права та обов`язки такої юридичної особи щодо однієї із сторін може вплинути рішення у цій справі, зокрема, які права та обов`язки можуть з`явитися у вказаної юридичної особи у разі задоволення поданого прокуратурою позову.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановлені судом порушення норм процесуального законодавства при зверненні прокуратури до суду із відповідним позовом, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Бориспільської окружної прокуратури Київської області без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

В розрізі вказаного, суд звертає увагу на те, що:

- системний аналіз наведених норм процесуального закону свідчить, що реалізація особою права на подання позову та інших заяв, клопотань до суду здійснюється через дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку), яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог ГПК України щодо форми, змісту заяв, документів, які додаються до них, недотримання яких має відповідні процесуальні наслідки для заявника;

- наявність у особи певних прав та можливостей їх захисту та, відповідно, процесуального права на розпорядження своїми правами щодо подання позову, визначення предмета спору на власний розсуд, не звільняє заявника від обов`язку дотримання правил подання позову, унормованих процесуальними приписами, зокрема ст. 162 ГПК України;

- обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів;

- усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей; усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення;

- норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду, так і учасників справи, а зазначене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи як один до одного, так і до суду.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити позовну заяву Бориспільської окружної прокуратури Київської області без руху.

2. Усунути виявлені недоліки протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали через подання до суду:

- належних доказів підтвердження повноважень посадової особи, яка засвідчувала копії доданих до позовної заяви № 51-6684вих-24 від 24.12.2024 документів;

- письмових пояснень щодо того, яка із заявлених вимог є основною, а яка похідною від основної позовної вимоги;

- письмових пояснень із обґрунтуванням наявності підстав для залучення до участі у справі № 911/59/25 Міжрегіонального офісу захисних масивів дніпровських водосховищ та вказівкою на які саме права та обов`язки такої юридичної особи щодо однієї із сторін може вплинути рішення у цій справі, зокрема, які права та обов`язки можуть з`явитися у вказаної юридичної особи у разі задоволення поданого прокуратурою позову.

3. Повідомити учасників справи про можливість:

- надавати суду всі необхідні документи (заяви, пояснення, клопотання тощо) в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою або дистанційними засобами зв`язку;

- отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за вебадресою ko.arbitr.gov.ua/sud5012/ на офіційному вебпорталі «Судова влада України» в Інтернеті.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена окремо від рішення суду згідно із ч. 2 ст. 254, ст. 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.В.Горбасенко