ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відвід (самовідвід) судді

"14" січня 2025 р.м. ХарківСправа № 922/3779/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1 , м. Харків
до Товариства мисливців та рибалок "Лісівник, м. Харків
про визнання недійсним рішення
ВСТАНОВИВ:

Фізична особа ОСОБА_1 (надалі - Позивач) 24 жовтня 2024 року звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом де визначено у якості Відповідача - Товариство мисливців та рибалок "Лісівник" з наступними вимогами:

- визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства мисливців і рибалок Лісівник, оформлене протоколом № 3 від 01 жовтня 2022 року;

- скасувати запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу від 05.10.2022 за №013000366, який вчинено державним реєстратором Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) Шаповаловим В.В., щодо зміни відомостей про членів керівних органів громадського формування; зміни кінцевого бенефіціарного власника (контролера) або зміни відомостей про кінцевого бенефіціарного власника (контролера); зміни керівника або відомостей про керівника юридичної особи; зміни місцезнаходження юридичної особи; зміни найменування юридичної особи (повного та/або скороченого); зміни фізичних осіб або зміни відомостей про фізичних осіб платників податків, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо; зміни до установчих документів, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

- відновити становище, що існувало до порушення права позивача, шляхом відновлення у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про ОСОБА_1 як керівника Товариства мисливців і рибалок Лісівник та особу, яка має право без довіреності вчиняти дії від імені Товариства мисливців і рибалок Лісівник.

- судові витрати покласти на Відповідача.

На підставі розпорядження в.о. керівника апарату суду Юрія Федоровича призначено повторний автоматизований розподіл справи. Підставою проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи стало задоволення відводу (самовідводу) судді відповідно до ст. 35, 38, 39 ГПК України.

Так, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2025 для розгляду справи було призначено суддю Жигалкіна І.П.

З матеріалів позовної заяви суд убачає наступне.

Фізична особа ОСОБА_1 не погоджується з рішення загальних зборів Товариства мисливців і рибалок Лісівник, оформлене протоколом №3 від 01 жовтня 2022 року, про яке дізнався випадково, що замість нього керівником Товариства визначено ОСОБА_2 , а тому звернувся до суду про визнати недійсним даного рішення Товариства. Крім того, для порушеного захисту звернувся з вимогою про скасування запису про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу від 05.10.2022 за № 013000366, який вчинено державним реєстратором Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) Шаповаловим В.В., щодо зміни відомостей про членів керівних органів громадського формування; зміни кінцевого бенефіціарного власника (контролера) або зміни відомостей про кінцевого бенефіціарного власника (контролера); зміни керівника або відомостей про керівника юридичної особи; зміни місцезнаходження юридичної особи; зміни найменування юридичної особи (повного та/або скороченого); зміни фізичних осіб або зміни відомостей про фізичних осіб платників податків, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо; зміни до установчих документів, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. А також про відновлення становища, що існувало до порушення права Позивача, шляхом відновлення у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про ОСОБА_1 як керівника Товариства мисливців і рибалок Лісівник та особу, яка має право без довіреності вчиняти дії від імені Товариства мисливців і рибалок Лісівник.

Суд звертає увагу, що у травні 2023 року ОСОБА_1 (Позивач) звертався до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства мисливців та рибалок "Лісівник" (Відповідача) з вимогами: визнати недійсним рішення загальних зборів Відповідача, що оформлене протоколом від 01 жовтня 2022 року № 3; скасувати запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу від 05.10.2022 за № 013000366, який вчинено державним реєстратором Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) Шаповаловим В.В.; відновити становище, що існувало до порушення права Позивача, шляхом відновлення у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (надалі ЄДР ЮО) запису про Позивача як керівника Відповідача та особу, яка має право без довіреності вчиняти дії від імені Відповідача.

Так, для розгляду конкретної справи після реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів було присвоєно єдиний унікальний номер, який формується автоматично в суді першої інстанції та залишається незмінним незалежно від проходження справи в інстанціях, а саме №922/1864/23.

Зазначений позов було задоволено рішенням Господарського суду Харківської області від 13.03.2024 у складі колегії суддів: Жигалкіна І.П., Шарко Л.В., Прохорова С.А, а також відмовлено Відповідачу у стягненні судових витрат на професійну правничу допомогу.

25.07.2024 постановою Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства мисливців і рибалок "Лісівник" задоволено частково. Рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2024 у справі №922/1864/23 скасовано, як таке, що ухвалене неповноважним складом суду, та залишено позов без розгляду у зв`язку із зловживанням Позивачем процесуальними правами шляхом маніпулювання автоматизованим розподілом справи між суддями; стягнув з Позивача на користь Відповідача судові витрати на професійну правничу допомогу в судах першої та апеляційної інстанцій.

23.10.2024 Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.07.2024 та додаткову постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.08.2024 залишено без задоволення. Постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.07.2024 та додаткову постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.08.2024 у справі №922/1864/23 залишено без змін.

Враховуючи вищезазначене суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 35 ГПК України, суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості судді. Відповідно до частини першої статті 38 ГПК України, з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. Згідно частини першої статті 39 ГПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 40 ГПК України, у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому статтею 32 цього Кодексу. Відповідно до статті 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Згідно положень Кодексу суддівської етики, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Неупередженість є необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків, яка виявляється у змісті судових рішень та під час судового процесу і суддя має дбати про те, щоб його поведінка сприяла збереженню і поглибленню переконання суспільства у неупередженості судді при здійсненні ним своїх професійних обов`язків. Обґрунтований самовідвід свідчить про сумлінне виконання суддею своїх обов`язків. Обґрунтування самовідводу не може піддаватися сумніву.

Пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів (схвалені резолюцією 2006/23 від 27 липня 2006 року) визначено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості.

Відповідно до статті 8 Загальної Декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй Конституцією або законом. Частиною першою статті шостої Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків. Згідно пункту 12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Європи "Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів" - незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів.

Так, при винесенні судових рішень у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що можуть впливати на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватись довірою не тільки з боку сторін в конкретному розгляді, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Відповідно до ст. 6 Закону України Про судоустрій і статус суддів, здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України, на засадах верховенства права.

Відповідно до ст. 9 даного Закону, суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом.

Пункт 1 статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом щодо будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати до суду позов з цивільно-правових питань.

Стаття 6 Конвенції встановлює процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі при розгляді цивільного позову в національному суді, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" від 09.01.2013 р. зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

В рішенні у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 р. Європейський суд з прав людини зауважив, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного; стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Враховуючи наведене вище, задля уникнення сумнівів у сторін (учасників провадження у справі) в упередженості судді, оскільки матеріали судової справи №922/3779/24 містять певні докази на підставі, яких судом висловлено свою позицію з урахуванням правової обґрунтованості у справі №922/1864/23 де існував той же самий предмет спору між тими ж самими сторонами та з тих же самих підстав, а також враховуючи Бангалорські принципи поведінки, суд доходить висновку про необхідність заявити самовідвід.

За даних обставин, з метою унеможливлення виникнення різного роду сумнівів у об`єктивності та неупередженості судді при розгляді даної справи, у відповідності до правил суддівської етики, з урахуванням принципу процесуального права, яка дає можливість вирішити питання про самовідвід на даній стадії, самовідвід підлягає задоволенню. Інші обставини, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді відсутні.

Керуючись статтями 32, 35, 38, 232 - 236 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області, -

УХВАЛИВ:

Заявити та задовольнити самовідвід судді Жигалкіна І.П. від участі у розгляді справи № 922/3779/24.

Матеріали позовної заяви № 922/3779/24 передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу та визначення іншого складу суду для розгляду справи, відповідно до статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 14 січня 2025 року.

Суддя Жигалкін І.П.