ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2025 року м. Дніпро Справа № 904/3276/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Чередка А.Є. (доповідач)

суддів: Мороза В.Ф., Іванова О.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу керівника Криворізької південної окружної прокуратури

на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Дичко В.О.) від 12.08.2024р. у справі № 904/3276/24

за позовом Керівника Криворізької південної окружної прокуратури (50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Свято-Миколаївська, буд. 27)

в інтересах держави в особі:

Позивача 1: Широківської селищної ради (53700, Дніпропетровська область, Криворізький район, смт Широке, вул. Соборна, буд. 107)

Позивача 2: Виконавчого комітету Широківської селищної ради (53700, Дніпропетровська область, Криворізький район, смт Широке, вул. Соборна, буд. 107)

до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

про визнання недійсним договору про закупівлю за державні кошти та застосування наслідків недійсності договору, -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Широківської селищної ради та Виконавчого комітету Широківської селищної ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить визнати недійсним договір про закупівлю № 13-12/2023 від 19.12.2023, укладений між Виконавчим комітетом Широківської селищної ради та Фізичною особою ОСОБА_1 , стягнути з фізичної особи ОСОБА_1 на користь Виконавчого комітету Широківської селищної ради отримані за договором про закупівлю № 13-12/2023 від 19.12.2023 кошти в сумі 650 000 грн.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2024р. позовну заяву залишено без руху, зазначено про необхідність Криворізькій південній окружній прокуратурі протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати інформацію щодо повної адреси місцезнаходження та поштового індекса Криворізької південної окружної прокуратури;

- надати інформацію щодо адреси електронної пошти відповідача ОСОБА_1 ;

- викласти обставини, що стосуються укладення оспорюваного договору з фізичною особою ОСОБА_1 , без статусу фізичної особи-підприємця.

08.08.2024 прокурором подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2024р. у справі № 904/3276/24 повернуто позовну заяву керівника Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Широківської селищної ради та Виконавчого комітету Широківської селищної ради до ОСОБА_1 і додані до неї документи без розгляду.

Ухвала мотивована тими обставинами, що прокурор не усунув недоліки позовної заяви, про які зазначав суд, а саме не виклав обставин, що стосуються укладення оспорюваного договору з фізичною особою ОСОБА_1 , без статусу фізичної особи-підприємця.

До Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся керівник Криворізької південної окружної прокуратури, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2024 у справі № 904/3276/24 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тими обставинам, що залишаючи позовну заяву без розгляду суд виходив з формальних підстав, не звернувши увагу на те, що звертаючись з позовом до суду господарської юрисдикції, прокурор виходив з господарських правовідносин, які виникли між сторонами укладеного договору та його предмету.

Прокурором на виконання ухвали суду від 31.07.2024 суду викладено обставини щодо укладення спірного договору з ОСОБА_1 без статусу фізичної особи- підприємця, його правової природи та підсудності спору суду господарської юрисдикції.

Прокурор зазначає, що приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції, усупереч положенням процесуального законодавства, безпідставно на стадії відкриття провадження у справі вдався до оцінки доказів, що містяться в матеріалах справи, та дослідження обставин укладення оскаржуваного договору.

Суд першої інстанції лише взяв до уваги те, що у позовній заяві прокурором визначено в якості сторони у справі - фізичну особу ОСОБА_1 , не надаючи оцінки тому, що предметом спору, серед іншого, було визнання недійсним договору поставки транспортного засобу, який свідчив про наявність між сторонами правочину господарських правовідносин, що безумовно вказувало на підсудність спору господарському суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 30.09.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою у письмовому провадженні без виклику та повідомлення учасників справи.

18.10.2024 від прокурора надійшла заява про розгляд скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Прокурор вважає, що враховуючи категорію та складність справи, що вона становить значний інтерес для держави та позивачів з урахуванням того, що відповідне процесуальне питання стосується відкриття провадження у справі за позовом предметом якого є визнання недійсним договору на закупівлю за державні кошти, як такого що суперечить інтересам держави та суспільства з умислу однієї сторони, застосування наслідків відповідної недійсності за закупівлею здійсненою за рахунок видатків на "Програму забезпечення відсічі збройної агресії Російської Федерації проти України та забезпечення національної безпеки на території Широківської селищної ради на 2023 рік", з метою матеріально-технічного забезпечення підрозділів територіальної оборони Збройних сил України, що становить значний суспільний інтерес.

За положеннями ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи, що прокурором не наведено конкретних обставин, які перешкоджали б розгляду апеляційної скарги без участі представників сторін та свідчили б про винятковість даної справи, зважаючи на процесуальну можливість та право сторін викласти свої пояснення, міркування з тих чи інших питань, у письмових документах (заявах з процесуальних питань) в порядку ст. 169-170 ГПК України, апеляційний господарський суд відхиляє таке клопотання прокурора, і здійснює перегляд оскаржуваної ухвали суду першої інстанції без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Відповідач проти задоволення апеляційної скарги заперечує та зазначає, що позовна заява не містить повної адреси місцезнаходження та поштового індексу Криворізької південної окружної прокуратури, адресу електронної пошти відповідача - ОСОБА_1 .

Відповідач посилається на те, що прокурор не обґрунтував у достатній мірі підстав для зазначення відповідача у певному статусі, про що було зазначено судом. Апелянт зазначає, що судом першої інстанції вирішувалося питання про розмежування компетенції судів, щодо розгляду господарських і цивільних справ за формальним критерієм, проте таке твердження є хибним в зв`язку з тим, що в оскаржуваній ухвалі таке питання не вирішувалося.

Позивачі своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались; про розгляд справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, судова колегія дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Як встановлено вище, прокурор звернувся з позовом до суду, який було залишено без руху у зв`язку з виявленими недоліками, а в подальшому оскаржуваною ухвалою повернуто без розгляду у зв`язку з не усуненням таких недоліків.

Відповідно до положень ст. 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Вимоги до позовної заяви визначені у статті 162 ГПК України.

Так, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу (ч. 3 ст. 174 ГПК України).

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Судом першої інстанції залишено без руху позовну заяву у зв`язку з необхідністю надати інформацію щодо повної адреси місцезнаходження та поштового індекса Криворізької південної окружної прокуратури, надати інформацію щодо адреси електронної пошти відповідача ОСОБА_1 .

Зазначені недоліки були усунуті прокурором у заяві від 08.08.2024 шляхом зазначення відповідної інформації щодо Криворізької південної окружної прокуратури та посилання на відсутність у нього інформації щодо адреси електронної пошти відповідача.

Вимогу суду першої інстанції щодо необхідності викладення обставини, що стосуються укладення оспорюваного договору з фізичною особою ОСОБА_1 , без статусу фізичної особи-підприємця, апеляційний суд вважає безпідставною.

Предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Так у позові прокурором у повному обсязі викладено обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги; зазначено та надано докази, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; визначено коло відповідачів, які є належними на його думку; також у позові прокурор обґрунтував підстави обрання господарської юрисдикції.

У заяві про усунення недоліків від 08.08.2024 прокурор на вимогу суду додатково виклав свої доводи щодо укладення оспорюваного договору відповідачем без статусу фізичної особи-підприємця.

За процесуальним законодавством визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

При цьому, незгода суду з наведеним у позовній заяві обґрунтуванням щодо спірних правовідносин, незгода щодо кола відповідачів та їх правового статусу (як фізичних осіб або фізичних осіб-підприємців) не є підставою для повернення позову, а має інші процесуальні наслідки, зокрема, відмова у відкритті провадження у справі, закриття провадження, відмова у позові. Також після відкриття провадження у справі сторона не позбавлена права подати клопотання про заміну відповідача на належного, змінити предмет або підстави позову тощо.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції, усупереч положенням процесуального законодавства, безпідставно на стадії відкриття провадження у справі вдався до оцінки доказів, що містяться в матеріалах справи та дослідження обставин справи.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що повернення позовної заяви із підстав, наведених судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, є безпідставним та помилковим.

За таких обставин наведені в апеляційній скарзі доводи є обгрунтованими та дають підстави вважати, що суд першої інстанції діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, та передчасно повернув прокурору позовну заяву з підстав не усунення недоліків апеляційної скарги, що не відповідає дійсним обставинам справи.

Відтак, оскаржена ухвала суду першої інстанції ухвалена з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувану ухвалу слід скасувати та передати справу на розгляд Господарському суду Дніпропетровської області на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

З підстав наведеного та керуючись ст.ст. 264, 269, 270, 275-284, 287 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу керівника Криворізької південної окружної прокуратури на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2024р. у справі № 904/3276/24 - задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2024р. у справі № 904/3276/24 - скасувати.

Справу № 904/3276/24 передати на розгляд Господарському суду Дніпропетровської області на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя А.Є. Чередко

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя О.Г. Іванов