УХВАЛА

15 січня 2025 року

м. Київ

cправа № 911/337/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 (головуючий суддя Яковлєв М. Л., судді Гончаров С. А., Станік С. Р.)

у справі № 911/337/19

за позовом Міністерства оборони України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - 1) Фонд державного майна України, 2) Макарівська квартирно-експлуатаційна частина району,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - 3) Виробничо-комерційне підприємство "Військовий мисливець" Товариства військових мисливців та рибалок Збройних Сил України, 4) Всеукраїнська громадська організація Товариство військових мисливців та рибалок Збройних Сил України, 5) ОСОБА_1 ,

про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

27.04.2021 рішенням Господарського суду Київської області у задоволенні позову відмовлено повністю.

29.10.2024 постановою Північного апеляційного господарського суду рішення Господарського суду Київської області від 27.04.2021 скасовано та прийнято нове рішення про задоволення позову.

06.12.2024 скаржник подав до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 у справі № 911/337/19.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 06.12.2024 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.12.2024 касаційну скаргу залишено без руху. Надано скаржникові строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме - вказано на необхідність подання доказів реєстрації електронного кабінету в ЄСІТС скаржником, а також надання доказів вартості спірного майна та надання доказів про сплату (доплату) судового збору (у разі такої необхідності).

30.12.2024 скаржник подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, в якій зазначив вартість спірного майна, а також подав заяву про продовження процесуальних строків на виконання ухвали про залишення касаційної скарги без руху, в частині реєстрації електронного кабінету скаржника.

13.01.2025 скаржник подав до Верховного Суду докази про реєстрацію скаржника в кабінеті Електронного суду разом із клопотанням про поновлення строку на усунення недоліків касаційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

Проте, цей строк, встановлений в межах строку, передбаченого частиною другою статті 174 Господарського процесуального кодексу України, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, суд також не може продовжити строк понад встановлений цим Кодексом строк.

Враховуючи наведене та те, що ухвалою Верховного Суду від 20.12.2024 було надано скаржникові максимальний строк для усунення недоліків касаційної скарги, передбачений приписами Господарським процесуальним кодексом України, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали скаржникові, подане клопотання про продовження цього строку є безпідставним, тому суд відмовляє у його задоволенні.

Проте, колегія суддів вважає, що вирішуючи питання про поновлення процесуальних строків, суд має враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій, уникаючи як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16.

Отже, враховуючи зміст клопотання про усунення недоліків (вх. № 9329/2024Д4 від 14.01.2024), та повного виконання ухвали Верховного суду від 20.12.2024 про усунення недоліків касаційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне поновити строк на усунення недоліків касаційної скарги.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги (з урахуванням клопотань про усунення недоліків касаційної скарги) на відповідність вимогам статей 287-291 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга їм відповідає, у зв`язку з чим з огляду на положення частини першої статті 294 Господарського процесуального кодексу України, наявні підстави для відкриття касаційного провадження у даній справі.

За приписами частин першої, четвертої статті 294 Господарського процесуального кодексу України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій повідомляється про дату, час і місце розгляду скарги. В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

За правилами пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У своїй касаційній скарзі скаржник посилається на пункт 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Колегія суддів дійшла висновку про те, що матеріали касаційної скарги є достатніми для відкриття касаційного провадження на цій підставі.

Відповідно до частини третьої статті 294 Господарського процесуального кодексу України питання про відкриття касаційного провадження у справі вирішується колегією суддів у складі трьох суддів не пізніше двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня надходження заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, визначеному статтею 292 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною третьою статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду.

З огляду на те, що скаржник усунув недоліки касаційної скарги у встановлений строк, вона вважається поданою у день її подання і такою, що відповідає вимогам Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, разом із касаційною скаргою скаржник подав заяву про зупинення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 у справі № 911/337/19.

Розглянувши заяву, Суд відмовляє в її задоволенні з огляду на таке.

Положення статті 332 Господарського процесуального кодексу України надають суду касаційної інстанції право зупинити виконання (дію) оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Водночас, застосування відповідних повноважень має бути обґрунтованим, а підстави - вагомими, оскільки у такому випадку інша сторона у справі (учасники справи), на користь якої постановлено рішення, буде обмежена у праві на задоволення своїх вимог.

Заява (клопотання) про зупинення виконання (дії) судових рішень повинна містити не лише посилання на правові норми, що надають суду можливість здійснити таку процесуальну дію, насамперед вона має бути обґрунтованою посиланням на конкретні обставини, які у даному випадку можуть утруднити поворот виконання судового рішення і наявністю доказів на підтвердження таких обставин. Вказані обставини оцінюються у кожній конкретній справі.

Незгода скаржника з оскаржуваним судовим рішенням не може бути автоматичною підставою для зупинення виконання постанови суду апеляційної інстанції.

А отже, колегія суддів вважає, що заява не відповідає критеріям, визначеним статтею 332 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не містить належних обґрунтувань і доказів на їх підтвердження, які Суд міг би взяти до уваги.

Касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень судів попередніх інстанцій тільки через те, що таке судове рішення оскаржено і скаржник вважає його незаконним.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 119, 174, 234, 287-291, 294, 295 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик" про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги.

2. Задовольнити клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик" про поновлення строку на усунення недоліків касаційної скарги.

3. Поновити Товариству з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик" строк на усунення недоліків касаційної скарги.

4. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 у справі № 911/337/19.

5. Відмовити скаржнику в задоволенні заяви про зупинення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 у справі № 911/337/19.

6. Призначити касаційну скаргу до розгляду на 18 лютого 2025 року о 12:45 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 332.

7. Витребувати з Господарського суду Київської області та/або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 911/337/19 за позовом Міністерства оборони України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик", треті особи - Фонд державного майна України, Макарівська квартирно-експлуатаційна частина району, Виробничо-комерційне підприємство "Військовий мисливець" Товариства військових мисливців та рибалок Збройних Сил України, Всеукраїнська громадська організація Товариство військових мисливців та рибалок Збройних Сил України, Балковий Владислав Ігорович, про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

8. Надати учасникам справи строк для подання до Касаційного господарського суду відзиву на касаційну скаргу до 30.01.2025. Звернути увагу на те, що відповідно до частини четвертої статті 295 Господарського процесуального кодексу України до відзиву додаються докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

9. Довести до відома учасників справи, що їх явка в судове засідання не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати, проте в умовах військового стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Просимо поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до суду та до інших учасників справи, у зв`язку з чим максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 ГПК України.

Згідно з новою редакцією частин п`ятої ? дев`ятої статті 6 ГПК України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи ? підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитись з матеріалами справи через ЄСІТС.