ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" грудня 2024 р. м. Київ Справа № 911/3149/24

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

без виклику (повідомлення) сторін

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., розглянув матеріали позовної заяви

за позовом Приватного підприємства БВК КОМПАНІЯ

69005, Запорізька область, місто Запоріжжя, вулиця Патріотична, будинок 56-А, квартира 38,

до Товариства з обмеженою відповідальністю Агро Експерт

09201, Київська область, Кагарлицький район, місто Кагарлик, вулиця Каштанова, будинок 54, код ЄДРПОУ 3201004

про стягнення заборгованості

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №4103/24 від 21.11.2024) Приватного підприємства БВК КОМПАНІЯ до Товариства з обмеженою відповідальністю Агро Експерт про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у відповідача була наявна заборгованість перед позивачем (з урахуванням зміни стягувача у зобов`язанні) відповідно до договору купівлі-продажу №21 HX 47/КВКН від 26.02.2021, що також встановлено рішенням Господарського суду Київської області від 11.04.2023 у справі №911/1795/22, у зв`язку із порушенням строку сплати цієї заборгованості позивачем у даному позові нараховані санкції за порушення цього грошового зобов`язання: пеня, відсотки річних та інфляційні втрати.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2024 справу №911/3149/24 передано на розгляд судді Саванчук С.О.

Відповідно до статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Статтею 39 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участь у конкретній справі. Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих звязків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Відповідно до частини 1 пункту 4 частини 4 статті 47 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись, при цьому, принципом верховенства права. Незалежність судді забезпечується, зокрема, порядком здійснення судочинства, визначеним процесуальним законом.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з урахуванням юридичної сили правового акта в ієрархії національного законодавства та з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини при дотриманні норм процесуального права.

Відповідно до частини 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод 1950 року вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Морель проти Франції", пункти 45-50; "Пескадор Валеро проти Іспанії", пункт 23) або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Лука проти Румунії", пункт 40), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Ветштайн проти Швейцарії", пункт 44; "Пабла Кю проти Фінляндії", пункт 30; "Мікалефф проти Мальти", пункт 96).

У рішенні в справі Європейського суду з прав людини "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Стосовно об`єктивного критерію Суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України", пункт 52).

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

За результатами оцінки вищевказаного, суд дійшов висновку про наявність підстав для подання заяви про самовідвід від розгляду даної справи та про задоволення цієї заяви, з метою уникнення у стороннього спостерігача сумнівів в об`єктивності судді при розгляді цієї справи, оскільки в основу підстав позову у ній покладено рішення цього ж складу суду, яким встановлена наявність заборгованості, на яку нараховуються санкції за позовом у цій справі.

Зокрема, цим складом суду розглянута справа №911/1795/22 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Агріі Україна" (правонаступником якого є позивач у цій справі) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Експерт" про стягнення заборгованості та прийнято рішення від 11.04.2023, яким позовні вимоги задоволені частково, відтак, з урахуванням предмета і підстав позову та учасників справи №911/3149/23 за позовною заявою (вх. №4103/24 від 21.11.2024) Приватного підприємства БВК КОМПАНІЯ до Товариства з обмеженою відповідальністю Агро Експерт про стягнення заборгованості, суд дійшов висновку, що відповідно до пункту 5 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України наявні підстави для самовідводу судді.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 35, 38, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Заяву судді Господарського суду Київської області Саванчук С.О. про самовідвід від розгляду справи №911/3149/24 (вх.№18/24 від 30.12.2024) задовольнити.

2. Справу №911/3149/24 передати до відділу інформаційно-технічного забезпечення судового процесу апарату Господарського суду Київської області для визначення нового складу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 30.12.2024 та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя С.О. Саванчук