ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"27" грудня 2024 р. м. Київ Справа № 911/2083/24

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

без повідомлення (виклику) сторін

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., розглянув матеріали справи

за позовом Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області

07301, Київська обл., Вишгородський р-н, м. Вишгород, вул. Кургузова, буд. 13, код ЄДРПОУ

в інтересах держави до:

Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області

07101, Київська обл., Вишгородський р-н, м. Слуватич, пл. Центральна, буд. 7,

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Комунальне підприємство "Житлово комунальний центр" Славутицької міської ради

07101, Київська обл., Вишгородський р-н, м. Славутич, Київський кв-л, буд. 14,

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №3247 від 06.08.2024) Керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави до Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області про зобов`язання вчинення дій щодо державної реєстрації права комунальної власності.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні нежитлові приміщення-протирадіоційні укриття № 255005 та №255009 є самостійними об?єктами цивільних правовідносин, мають спеціальний правовий статус та порядок використання, процедура виключення захисних споруд цивільного захисту з обліку, що передбачена законодавством, не проводилась, в результаті приватизації квартир багатоквартирних житлових будинків їх мешканцями, право спільної сумісної власності на такі приміщення у них не виникло, з метою усунення правової невизначеності статусу об?єктів цивільного захисту у спірних правовідносинах є обґрунтовані підстави заявити вимогу про зобов?язання Славутицької міської ради вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності на приміщення ПРУ №255005 та №255009, розташовані в будинках № 1 та № 5 Деснянського кварталу м. Славутич відповідно.

Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням такого.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що держава може вступати в цивільні (господарські) та адміністративні правовідносини. У випадку, коли держава вступає в цивільні (господарські) правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими учасниками цих правовідносин. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов?язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у господарських, правовідносинах. Тому у відносинах, у які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов??язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі №5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі № 915/478/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

Згідно з пунктом 3 частиною 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 1 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування можуть звертатися до суду в інтересах інших осіб, державних чи суспільних інтересах та брати участь у цих справах. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Ключовим для застосування повноважень, передбачених статею 23 Закону України Про прокуратуру, є поняття інтерес держави.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 року у справі № 1-1/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави полягають у необхідності здійснення загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб?єктів права власності та господарювання тощо.

Водночас, Конституція України та Закон України Про прокуратуру надають прокурору повноваження з представництва не тільки загальнодержавних інтересів, але й локальних інтересів держави, у тому числі інтересів територіальної громади (близька за містом правова позиція Великої Палати Верховного Суду викладена в постанові від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17).

Надмірна формалізація інтересів держави особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно. Аналогічна усталена позиція, зокрема, викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 № 806/1000/17, від 02.10.2018 № 4/166 Б, від 17.10.2018 № 910/11919/17, від 08.02.2019 № 915/20/18, від 19.03.2019 у справі № 925/1381/16.

Конституцією України визначено, що людина, її життя і здоров?я, честь і гідність, недоторканність і безпека є найвищою соціальною цінністю; державна політика повинна спрямовуватися на захист національних інтересів і гарантування в Україні безпеки особи, суспільства і держави від зовнішніх і внутрішніх загроз в усіх сферах життєдіяльності.

Згідно із статті 27 Конституції України кожна людина має невід?ємне право на життя, обов`язок держави - захищати життя людини. Відповідно до статті 4 Кодексу цивільного захисту України, цивільний захист - це комплекс заходів, які реалізуються на території України в мирний час та в особливий період і спрямовані на захист населення, територій, навколишнього природного середовища, майна, матеріальних і культурних цінностей від надзвичайних ситуацій та інших небезпечних подій, запобігання виникненню таких ситуацій та подій, ліквідацію їх наслідків, надання допомоги постраждалим, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Суб?єктами забезпечення цивільного захисту є центральні органи виконавчої влади, інші державні органи, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, суб?єкти господарювання, громадські організації (стаття 6 Кодекс цивільного захисту України).

З огляду на вказані положення чинного законодавства, судом взято до уваги, що прокурором обгрунтоване наданими до матеріалів позову доказами та доводами право на звернення з цим позовом до суду, у зв`язку із бездіяльністю уповноваженого органу щодо вчинення спірних дій у сфері суспільно значущих інтересів.

Прокурором у позовній заяві також заявлено про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Комунального підприємства "Житлово комунальний центр" Славутицької міської ради (07101, Київська обл., Вишгородський р-н, м. Славутич, Київський кв-л, буд. 14, ).

Відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

З огляду на зміст спірних правовідносин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Комунального підприємства "Житлово комунальний центр" Славутицької міської ради як колишнього балансоутримувача будинків, в яких розташовані спірні протирадіаційні укриття, списання яких без зазначення про спірні ПРУ, на думку прокурора, і призвело до порушення спірного права, відтак, рішення у цій справі може вплинути на права чи обов`язки вказаного комунального підприємства.

Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 24.09.2024 о 14:00 та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Комунальне підприємство "Житлово комунальний центр" Славутицької міської ради.

У судове засідання 24.09.2024 з`явився прокурор, представники відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомленні через підсистему ЄСІТС Електронний суд.

У судовому засіданні 24.09.2024 відповідно до пункту 12 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України суд встановлює відповідачу строк на подання заперечень на відповідь на відзив.

Відповідно до статті 113 Господарського процесуального кодексу України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З метою надання сторонам можливості для повної реалізації своїх процесуальних прав та неможливістю вчинення всіх дій, визначених частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.09.2024 відкладено підготовче засідання на 22.10.2024 та встановлено процесуальний строк.

У підготовче засідання 22.10.2024 з`явився прокурор, представники відповідача та третьої особи не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені через підсистему ЄСІТС Електронний суд.

У підготовчому засіданні 22.10.2024 судом, відповідно до пункту 15 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів при розгляді справи по суті, вчинено інші дії, передбачені частиною 2 статті 182 цього Кодексу, відповідно до обставин справи, у суду відсутні підстави для відкладення підготовчого засідання або оголошення у ньому перерви, сторонами не вказано про бажання реалізувати будь-які процесуальні права на цій стадії процесу, не заявлено клопотань про відкладення підготовчого засідання.

Згідно з частинами 2, 5 статті 185 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.10.2024 закрите підготовче провадження у справі №911/2083/24 та призначене судове засідання з розгляду справи по суті на 19.11.2024.

У судове засідання 19.11.2024 з`явився прокурор, представники відповідача та третьої особи не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені через підсистему ЄСІТС Електронний суд.

У судовому засіданні розпочато розгляд справи по суті, прокурором надані пояснення на стадії дослідження доказів, встановлено недоплату судового збору, з метою надання учасникам справи можливості для повної реалізації своїх процесуальних прав, враховуючи обставини справи, суд дійшов висновку про оголошення перерви у судовому засіданні до 14.01.2025 о 14:40, відповідно до частини 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 2, 3 статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою; повідомлення здійснюється шляхом вручення ухвали у порядку, передбаченому Господарського процесуального кодексу України для вручення судових рішень.

Керуючись статтями 120, 216, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Повідомити учасників справи №911/2083/24, що судове засідання з розгляду справи по суті відбудеться 14.01.2025 о 14:40 за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108, у Господарському суді Київської області (зал судових засідань №2).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 27.12.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.О. Саванчук