РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

30.12.2024Справа № 910/13474/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аудиторська фірма "Капітал Груп"

про стягнення 2 217,60 грн.

Суддя: Людмила ШКУРДОВА.

Представники сторін: без виклику представників сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" (правонаступник Державного підприємства "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аудиторська фірма "Капітал Груп" про стягнення 2 217,60 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем в порушення вимог ст. 201 Податкового кодексу України не зареєстровано в установленому законом порядку в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, у зв`язку з чим сума сплаченого позивачем податку на додану вартість у розмірі 2 217,60 грн. не включена до податкового кредиту позивача, внаслідок чого позивачу завдано збитків на вказану суму.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.11.2024 р. було відкрито провадження у справі № 910/13474/24 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Про стан розгляду справи № 910/13474/24 сторони були повідомлені в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

04.12.2024 р. до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Аудиторська фірма "Капітал Груп" надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач наголошує на тому, що не визнає факту нанесення збитків позивачу та зазначає про наявність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку із закінченням строку позовної давності.

06.12.2024 р. до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" надійшла відповідь на відзив, в якій позивач заперечив доводи відповідача, а також просив суд залишити відзив ТОВ "Аудиторська фірма "Капітал Груп" без розгляду у зв`язку з пропущенням процесуального строку на його подання.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи подання позивачем відповіді на відзив, тобто фактичне здійснення учасниками процесу обміну заявами по суті спору, суд дійшов висновку за власної ініціативи поновити відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву та долучити його до матеріалів справи.

Будь-яких інших заперечень чи додаткових пояснень по суті спору від сторін до суду не надходило.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

04.03.2020 р. між Державним підприємством "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" (наразі Товариство з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон (замовник)) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Аудиторська фірма "Капітал Груп" (виконавець) було укладено договір про абонентське аудиторське консультаційне обслуговування № 105-20, відповідно до п. 1.1 якого в порядку і на умовах, встановлених даним договором, виконавець зобов`язується за завданням замовника протягом строку дії договору надавати щомісячні консультаційні послуги з фінансових та економіко-правових питань, пов`язаних з господарською діяльністю замовника (далі - послуги) згідно коду ДК021:20-9 «Бухгалтерські та аудиторські послуги».

Згідно з п. 2.2 договору послуги надаються виконавцем у робочі дні згідно чинного законодавства України впродовж часу з 8:30 до 17:30 години. Консультаційні послуги надаються замовнику за його письмовим, електронним, телефонним або усним запитом.

Відповідно до п. 2.5 договору виконавець надає консультаційні послуги замовникові, починаючи з дня вступу в силу договору.

За умовами п.п. 3.1, 3.4 договору останній вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та його скріплення печатками сторін. Закінчення строку цього договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії цього договору.

Пунктом 5.1 договору передбачено, що вартість щомісячних послуг за договором визначається кошторисом і складається із вартості щомісячних консультаційних послуг виконавця у розмірі 11 088,00 грн., крім того ПДВ 2 217,60 грн., разом з ПДВ - 13 305,60 грн., виходячи з обсягу послуг, передбаченого п. 2.5 договору. Вартість щомісячних консультаційних послуг замовник сплачує виконавцеві кожного місяця протягом дії договору. Загальна вартість консультаційних послуг за договором складає 133 056,00 грн., крім того ПДВ 26 611,20 грн., разом з ПДВ - 159 667,20 грн.

Згідно з п. 5.2 договору замовник здійснює оплату послуг протягом 10 банківських днів, наступних за днем підписання сторонами акту здачі-приймання наданих послуг на підставі рахунку виконавця.

Як вбачається з матеріалів справи, консультаційні послуги за грудень 2020 р. були надані відповідачем позивачу за актом здачі-прийняття робіт (надання послуг) № ОУ-00168 від 30.12.2020 р.

19.01.2021 р. позивачем було здійснено оплату послуг за вказаним вище актом, що підтверджується платіжною інструкцією № 432 від 19.01.2021 р. на суму 13 305,60 грн. з призначенням платежу: «Оплата за Щомісячні консультаційні послуги за грудень 2020 р. по дог. №105-20 від 04.03.2020 зг. рах. №СФ-0233 від 30.12.2020. В т.ч. ПДВ 2217,60 грн.».

Позивач зазначає, що всупереч п. 187.1 ст. 187, п. 201.1, п. 201.7, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, у Єдиному реєстрі податкових накладних відсутня податкова накладна відповідача на суму наданих послуг в розмірі 13 305,60 грн., в тому числі - ПДВ 2 217,60 грн., які були надані за актом № ОУ-00168 від 30.12.2020 р. Окрім цього, в порушення п. 198.2 ст. Податкового кодексу України, відповідачем була зареєстрована податкова накладна № 30 від 31.12.2021 р., яка не відповідає даті надання послуг за договором та не дає права позивачу на включення її до податкового кредиту.

03.01.2024 р. позивач звернувся до відповідача листом № 3587 від 27.12.2023 р. з вимогою № 92 про відшкодування збитків у розмірі 2 217,60 грн. Також позивач зазначив про відсутність в ЄРПН податкової накладної № 30 від 30.12.2020 р. та про те, що наявна у даному реєстрі податкова накладна № 30 від 31.12.2021 р. не дає права позивачу на включення її до податкового кредиту.

Відповідь на претензію отримано не було, збитки не відшкодовано.

Оскільки відповідач не склав та не зареєстрував в ЄРПН податкову накладну № 30 від 30.12.2020 р., позивач і звернувся з даним позовом до суду.

Згідно з п. 198.2 ст. 198 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Податковий кредит звітного періоду визначається, виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою п. 193.1 ст.193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг (п. 198.3 ст. 198 Податкового кодексу України в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими п. 201.11 ст. 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

За змістом п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Поряд з цим, стаття 201 Податкового кодексу України передбачає, що у разі невиконання продавцем покладених на нього обов`язків щодо складання та реєстрації податкових накладних у ЄРПН, платник ПДВ має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця за формою згідно з додатком 8 до такої декларації відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 28.01.2016 р. № 21.

Разом з тим, звернення покупця послуг зі скаргою на продавця, який не виконав передбаченого наведеною нормою обов`язку, відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, не надає покупцю права на включення суми податку з цих операцій до складу податкового кредиту, а можливість подання скарги на цього продавця є лише підставою для проведення документальної позапланової перевірки його контролюючим органом.

Наведений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.01.2022 р. у справі № 910/3338/21.

Отже, аналіз вищенаведених норм законодавства дає покупцю товарів право на повернення податкового кредиту лише у разі наявності зареєстрованої податкової накладної в ЄРПН продавцем таких послуг.

Поряд з цим, відповідно до ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Згідно з п. 1 ст. 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності. Для застосування такої міри відповідальності потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини.

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що ТОВ "Аудиторська фірма "Капітал Груп" своєчасно оформило і зареєструвало в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 30 від 30.12.2020 р., у зв`язку з чим в діях відповідача відсутній склад цивільного правопорушення, внаслідок якого позивачу було завдано збитків на суму 2 217,60 грн. Поряд з цим, відповідач просить суд залишити позов без розгляду у зв`язку із закінченням строку позовної давності.

Приписами п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню;

б) дата відвантаження товарів, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що послуги за договором були надані 30.12.2020 р. згідно з актом № ОУ-00168 від 30.12.2020 р., у зв`язку з чим відповідач в силу вимог Податкового кодексу України був зобов`язаний зареєструвати в ЄРПН податкову накладну на суму наданих послуг в розмірі 13 305,60 грн., в т.ч. ПДВ 2 217,60 грн., саме 30.12.2020 р.

Натомість, в матеріалах справи наявна податкова накладна № 30 від 31.12.2020 р., яка не дає права позивачу на включення її до податкового кредиту. Податкову накладну № 30 від 30.12.2020 р., про реєстрацію в ЄРПН якої зазначає відповідач, останнім до суду не надано, як і доказів її реєстрації в ЄРПН.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач в порушення вимог ст. 201 Податкового кодексу України не склав та не зареєстрував податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим позивач був позбавлений права включити суму ПДВ у розмірі 2 217,60 грн. до складу податкового кредиту, а, отже, і скористатися правом на зменшення податкового зобов`язання.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з протиправною бездіяльністю відповідача, позивач зазнав втрат (збитків) у вигляді неотриманого податкового кредиту в розмірі 2 217,60 грн., у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача 2 217,60 грн. збитків є доведеними, обґрунтованими, відповідачем не спростованими і такими, що підлягають задоволенню.

Щодо застосування строків позовної давності суд зазначає таке.

Відповідно до ст.ст. 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно зі ст. 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

При цьому, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом строку позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Як зазначає відповідач, строк позовної давності для відшкодування збитків за договором № 105-20 від 04.03.2020 р. сплинув 30.12.2023 р.

Суд відхиляє доводи відповідача, оскільки згідно з п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст. 257 цього Кодексу, продовжується на строк дії такого карантину.

Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 211 від 11.03.2020 р. «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» із змінами і доповненнями, якою встановлено з 12.03.2020 р. на усій території України карантин.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 р. № 651 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 р.

Поряд з цим, відповідно до п. 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 р. № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 р. № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану.

З огляду на викладене, строк позовної давності у даній справі позивачем не пропущено.

Судові витрати зі сплати судового збору відповідно до п. 2 ч. 1, п. 1 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 123, 129, 232, 233, 236-238, 240, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Аудиторська фірма "Капітал Груп" (03150, м. Київ, вул. Антоновича, буд. 172А, офіс 818, код 33236268) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Конотопський авіаремонтний завод "Авіакон" (41600, Сумська обл., Конотопський р-н, м. Конотоп, вул. Симона Петлюри, буд. 25, код 12602750) 2 217 (дві тисячі двісті сімнадцять) грн. 60 коп. збитків, 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп. витрат зі сплати судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили через 20 днів з моменту виготовлення повного тексту рішення в разі не оскарження його в установленому порядку. Рішення може бути оскаржене в 20-денний строк до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя Людмила ШКУРДОВА