ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2024 р. Справа № 910/2275/23

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Рженецької М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської обласної ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд

про стягнення 16 873,48 гривень

за участю прокурора Ясир Є.М. (службове посвідчення № 069145 від 01.03.2023)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява заступника керівника Черкаської окружної прокуратури (далі прокурор) в інтересах держави в особі Черкаської обласної ради та Черкаської медичної академії до Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд (далі ТОВ Євроенерготрейд/відповідач) про:

- визнання недійсною додаткової угоди №2 від 12.02.2020 до договору №01;

- визнання недійсною додаткової угоди №3 від 18.11.2020 до договору №01;

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд на користь Черкаської медичної академії безпідставно сплачені кошти у сумі 16 873,48 грн.

Господарський суд Київської області ухвалою від 15.05.2023 у справі №910/2275/23 позовну заяву заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської обласної ради та Черкаської медичної академії залишив без руху, виявлені недоліки постановив усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

29.05.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області від прокурора надійшла заява з метою усунення недоліків, разом з доданими до такої заяви документами та уточненою позовною заявою, згідно якої прокурор просив стягнути з ТОВ Євроенерготрейд на користь Черкаської медичної академії безпідставно сплачені кошти за непоставлений товар у сумі 16 873,48 грн.

Господарський суд Київської області ухвалою від 06.06.2023 прийняв позовну заяву прокурора (в уточненній редакції) до розгляду та відкрив провадження у справі №910/2275/23, призначив підготовче засідання на 26.06.2023, а також:

- встановив учасникам справи строк до 26.06.2023 для подання додаткових доказів по справі (за наявності), а також заяв та клопотань, які відповідно до статті 182 ГПК України мають бути вирішені у підготовчому засіданні (за наявності);

- постановив, що протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі відповідач вправі надати суду у письмовій формі відзив на позов.

Господарський суд Київської області ухвалами від 26.06.2023, 10.07.2023 та 31.07.2023 відклав підготовче засідання на 10.07.2023, 31.07.2023 та 12.09.2023 відповідно.

12.09.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області від прокурора надійшли:

- заява про залучення у цій справі співвідповідача Черкаську медичну академію, у порядку статті 48 ГПК України;

- заява про зміну предмета позову, згідно якої прокурор просив стягнути з ТОВ Євроенерготрейд на користь Черкаської обласної ради безпідставно сплачені кошти за непоставлений товар у сумі 16 873,48 грн.

Господарський суд Київської області ухвалою від 12.09.2023 у справі №910/2275/23 відклав підготовче засідання на 03.10.2023 та повторно зобов`язав учасників справи виконати вимоги ухвали від 31.07.2023, а саме надати письмові пояснення щодо можливостей врахування при розгляді спору у справі №910/2275/23 позиції Великої Палати Верховного Суду згідно постанови від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21.

15.09.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області від прокурора надійшла заява про зміну предмета позову, згідно якої прокурор просив стягнути з ТОВ Євроенерготрейд на користь Черкаської обласної ради безпідставно сплачені кошти за непоставлений товар у сумі 16 873,48 грн, а також заява про про залучення у цій справі співвідповідача Черкаську медичну академію, у порядку статті 48 ГПК України.

Господарський суд Київської області ухвалою від 03.10.2023 у справі № 910/2275/23 відклав підготовче засідання на 24.10.2023 та втретє зобов`язав учасників справи виконати вимоги ухвали від 31.07.2023, а саме надати письмові пояснення щодо можливостей врахування при розгляді спору у справі № 910/2275/23 позиції Великої Палати Верховного Суду згідно постанови від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

24.10.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області від Черкаської обласної ради надійшли додаткові пояснення по справі.

Господарський суд Київської області ухвалою від 24.10.2023 у справі №910/2275/23 відклав підготовче засідання на 13.11.2023 та вчетверте зобов`язав Черкаську медичну академію та Товариство з обмеженою відповідальністю «Євроенерготрейд» до 13.11.2023 надати суду письмові пояснення щодо можливості врахування при розгляді спору у справі №910/2275/23 позиції Великої Палати Верховного Суду згідно постанови від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

31.10.2023 на електронну адресу Господарського суду Київської області надійшла заява від ТОВ «Євроенерготрейд» на виконання пункту 3 ухвали Господарського суду Київської області від 24.10.2023.

Водночас 23.10.2023 та 02.11.2023 через підсистему «Електронний суд» від Замотайла Андрія Анатолійовича надійшли заяви про залучення Черкаської медичної академії в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Господарський суд Київської області ухвалою від 13.11.2023 у справі №910/2275/23:

- повернув без розгляду заяву ТОВ «Євроенерготрейд» на виконання пункту 3 ухвали Господарського суду Київської області від 24.10.2023.

- залишив без розгляду заяву про залучення Черкаської медичної академії в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог;

- відклав підготовче засідання на 11.12.2023 та вчетверте зобов`язав Черкаську медичну академію та ТОВ «Євроенерготрейд» до 13.11.2023 надати суду письмові пояснення щодо можливості врахування при розгляді спору у справі №910/2275/23 позиції Великої Палати Верховного Суду згідно постанови від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

05.12.2023 на електронну адресу та 11.12.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області від Черкаської окружної прокуратури надійшла заява в порядку ст. 50 Господарського процесуального кодексу України про:

- залучення Черкаської медичної академії у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача;

- залишення без розгляду заяви про залучення Черкаської медичної академії у якості співвідповідача.

11.12.2023 на електронну адресу Господарського суду Київської області надійшла заява від ТОВ «Євроенерготрейд» на виконання пункту 3 ухвали Господарського суду Київської області від 24.10.2023.

У підготовчому засіданні 11.12.2023 судом прийнято до розгляду заяву ТОВ «Євроенерготрейд» на виконання пункту 3 ухвали Господарського суду Київської області від 24.10.2023, а також подану прокурором заяву про зміну предмета позову як таку, що відповідає приписам статті 46 ГПК України.

Господарський суд Київської області ухвалою від 11.12.2023 у справі №910/2275/23:

- залишив без розгляду заяву від Черкаської обласної ради в порядку ст. 50 Господарського процесуального кодексу України про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача;

- відклав підготовче засідання на 15.01.2024 та вп`яте зобов`язав Черкаську медичну академію до 15.01.2024 надати суду письмові пояснення щодо можливості врахування при розгляді спору у справі №910/2275/23 позиції Великої Палати Верховного Суду згідно постанови від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

Господарський суд Київської області ухвалою від 15.01.2024 у справі №910/2275/23 закрив підготовче провадження у цій справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 06.02.2024.

22.02.2024 через канцелярію Господарського суду Київської області від Черкаської обласної ради надійшли пояснення.

05.02.2024 на електронну адресу Господарського суду Київської області від Київської обласної прокуратури надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Господарський суд Київської області ухвалами від 06.02.2024, 27.02.2024 та 26.03.2024 у цій справі оголошував перерву у судовому засіданні до 27.02.2024, 26.03.2024 та 23.04.2024 відповідно.

23.04.2024 на електронну адресу Господарського суду Київської області від прокуратури надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Господарський суд Київської області ухвалами від 23.04.2024, 21.05.2024 та 18.06.2024 у цій справі оголошував перерву у судовому засіданні до 21.05.2024, 18.06.2024 та 16.07.2024 відповідно.

У судове засідання 16.07.2024, як і у всі попередні судові засідання, представник відповідача не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, хоча про розгляд цієї справи, зокрема про час засідань ТОВ Євроенерготрейд було належним чином повідомлене судом.

Водночас під час розгляду вказаної справи, у тому числі у встановлений судом строк, відповідач не скористався наданим статтею 165 Господарського процесуального кодексу України правом та відзив на позовну заяву не надав, як і не надав жодних доказів у справі.

У судовому засіданні 16.07.2024 суд постановив ухвалу, якою позов заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської медичної академії (далі Академія) до Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд про стягнення 16 873,48 гривень залишив без розгляду.

Надалі означена справа розглядалась судом в частині позову прокурора в інтересах держави в особі Черкаської обласної ради (далі Рада/позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд про стягнення 16 873,48 гривень.

Звідси, закінчивши з`ясування обставин та перевірку їх доказами, у судовому засіданні 16.07.2024 суд оголосив про перехід до судових дебатів, по завершенні яких вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу з нарадчої кімнати суд

УСТАНОВИВ:

24.12.2019 між Черкаською медичною академією як замовником та ТОВ Євроенерготрейд як постачальником, за результатами проведення відкритих торгів укладено договір №01 постачання природного газу (далі договір постачання), згідно пункту 1.1. якого постачальник зобов`язується протягом строку дії даного договору передавати споживачеві товар у загальному потоці у внутрішній точці виходу з газотранспортної системи по предмету: ДК 021:2015, код 09120000-6 Газове паливо (Природний газ), включно з урахуванням послуги замовлення (бронювання) потужності щодо кожного періоду та постачання природного газу, а споживач зобов`язується приймати та оплачувати природний газ на умовах даного договору.

Пунктами 1.2., 1.3., 2.7., 3.1.-3.4. та 11.1. договору постачання сторони погодили, що поставка природного газу здійснюється з 01.01.2020 по 31.12.2020 у обсязі 75000 куб.м., в тому числі виходячи із нижчезазначеного помісячного обсягу: січень 15000; лютий 13000; березень 10000; жовтень - 8000; листопад 14000; грудень 15000.

Обсяг закупівлі може бути зменшений в залежності від реального фінансування видатків та за згодою сторін. Зобов`язання за цим договором виникають у 2020 році, в межах асигнувань, встановлених кошторисом, платіжні зобов`язання виникають в залежності від реального фінансування.

Передача обсягів газу від постачальника споживачеві у відповідному місяці оформлюється актом примання-передачі газу.

Ціна за 1000 куб.м. природного газу на момент укладення даного договору становить 5 400,00 грн з урахуванням ПДВ, у тому числі ціна природного газу 337 500,00 грн та податок на додану вартість у розмірі 20% до ціни газу 67 500,00 грн. Загальна варість всього обсягу поставки складає 405 000,00 грн, з урахуванням ПДВ.

Ціна договору може змінюватись протягом строку його дії. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього договору.

Сторони домовились, що ціна газу, розрахована відповідно до пункту 3.1. цього договору, застосовується сторонами при складанні актів приймання-передачі газу та розрахунках за природний газ згідно з умовами договору.

Місячна вартість газу визначається як добуток ціни газу на загальну кількість поставленого (спожитого газу).загальна сума вартості договору складається із місячних сум вартості договірних обсягів постачання природного газу споживачеві.

Договір вступає в силу з моменту підписання і діє в частині постачання природного газу до 31.12.2020, а в частині розрахунків до повного виконання їх закінчення.

Надалі між сторонами договору укладено ряд додаткових угод про внесення змін до договору постачання №№1-8, 8/1, зокрема:

- угодою №2 від 12.02.2020 сторони з 01.02.2020 збільшили ціну за 1000 куб.м. газу до 5 940,00 грн з ПДВ та водночас змінили обсяги споживання газу у 2020 році 69,0150606 тис.куб.м., а саме: січень 9,16567; лютий 12,000; березень 10,000; жовтень 8,8493906; листопад 14,000; грудень 15,000, відтак загальна вартість всього обсягу поставки склала 405 000,00 грн з урахуванням ПДВ;

- угодою №3 від 18.11.2020 сторони з 18.11.2020 збільшили ціну за 1000 куб.м. газу до 6 528,00 грн з ПДВ та водночас змінили обсяги споживання газу у 2020 році 64,409286 тис.куб.м., а саме: січень 9,16567; лютий 8,13272; березень 0,58252; квітень 0,00062; листопад 8,000; грудень 38,527756, відтак загальна вартість всього обсягу поставки склала 405 000,00 грн з урахуванням ПДВ.

Водночас згідно додатку до додаткової угоди №3 (розрахунок №1) сторони визначили загальну вартість природного газу за періоди: з 01.01.2020 по 31.01.2020 - 9,16567 куб.м. ціною 5 400,00 грн та загалом 49 494,62 грн; з 01.02.2020 по 31.10.2020 8,71586 куб.м. ціною 5 940,00 грн та загалом 51 772,19 грн; з 01.11.2020 по 3.12.2020 46,527756 ціною 6528,00 грн та загалом 303 733,19 грн.

Згідно ж додаткових угод №№4, 5, 7, 8/1 сторони погодили зменшення обсягів споживання газу на 2020 рік, та, як наслідок, зменшення загальної суми договору, відповідно до 193 964,41 грн та 161 665,04 грн, а також дійшли згоди:

- продовжити строк дії договору до 01.04.2021 для проведення закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсоктів від суми, визначеної в договорі, укладеному у попередньому році;

- визначити ціну додаткової угоди №7 в сумі 32 222,01 грн з ПДВ;

- у зв`язку із завершенням тендерної процедури та укладенням договору на постачання на 2021 рік - зменшити загальну ціну договору до 10 008,66 грн з ПДВ, а також припинити дію договору постачання №1 від 24.12.2019 у зв`язку з виконанням усіх своїх фінансових зобов`язань.

Копії означених договору постачання та додаткових угод до нього разом з додатками до них додано до позовної заяви.

Як зауважив прокурор, на виконання вказаних договору постачання та укладених до нього додаткових угод, ТОВ Євроенерготрейд поставлено, а Черкаською медичною академією прийнято природний газ загальною вартістю 122 179,12 грн, зокрема у такій кількості та за такими цінами:

- згідно акта приймання-передачі від 29.02.2020 8,13272 тис. куб.м. газу за ціною 4 950,00 грн (без ПДВ) на загальну суму 48 308,39 грн з ПДВ;

- згідно акта приймання-передачі від 31.03.2020 0,58252 тис.куб.м. газу за ціною 4 950,00 грн (без ПДВ) на загальну суму 3 460,16 грн з ПДВ;

- згідно акта приймання-передачі від 09.06.2020 0,00062 тис.куб.м. газу за ціною 4 950,00 грн (без ПДВ) на загальну суму 3,68 грн з ПДВ;

- згідно акта приймання-передачі від 03.12.2020 2,42357 тис.куб.м. газу за ціною 5 440,00 грн (без ПДВ) на загальну суму 15 821,06 грн з ПДВ;

- згідно акта приймання-передачі від 24.12.2020 6,82861 тис.куб.м. газу за ціною 5 440,00 грн (без ПДВ) на загальну суму 44 577,17 грн з ПДВ;

- згідно акта приймання-передачі від 16.02.2021 1,53319 тис.куб.м. газу за ціною 5 440,00 грн (без ПДВ) на загальну суму 10 008,66 грн з ПДВ.

Вартість відповідно отриманого газу у загальній сумі 122 179,12 грн, за доводами прокурора, Черкаська медична академія оплатила у повному обсязі, на підтвердження чого до позовної заяви додано копії платіжних доручень, як і долучено до позову копії означених актів приймання-передачі.

Покликаючись на вказане та обґрунтовуючи подання позову у цій справі, прокурор зазначив, що внаслідок укладення додаткової угоди №2 ціну договору збільшено на 10% від ціни укладеного договору, а разом з додатковою угодою №3 на 17% від первинної ціни, тоді як обсяг закупівлі зменшено.

Втім, як зауважив прокурор, зазначені вище додаткові угоди №№2, 3 є недійсними, оскільки укладені за відсутності належного документального підтвердження коливань цін на природній газ на ринку, тобто з порушенням вимог ст. ст. 3, 5, п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі, тоді як згідно п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України Про публічні закупівлі договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини 4 ст. 36 цього закону.

Стосовно відсутності належного документального підтвердження коливань цін на природній газ на ринку прокурор зауважив, що на його запит відповідач надав складені Черкаською торгово-промисловою палатою експертні висновки за №№О-58, О-791/01, попри те вказані висновки, за доводами прокурора не містять відомостей стосовно динаміки ціни на природний газ, як і не містять такі висновки аналізу вартості ціни природного газу на дату укладення договору та додаткових угод.

До позовної заяви додано копії складених Черкаською торгово-промисловою палатою експертні висновки за №О-58 від 23.01.2020 та №О-791/01 від 10.11.2020.

Прокурор звернув увагу, що означені висновки містять виключно довідковий характер та фактично дублюють дані із сайту Товарної біржі «Українська енергетична біржа», на якому не міститься точної інформації про коливання цін на природній газ станом як на момент звернення товариства про внесення змін до договору, так і станом на момент підписання спірних додаткових угод.

Водночас, за доводами прокурора, згідно наданої Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), інформації у грудні 2019 року, січні-лютому 2020 року на ринку природного газу відбувалось стійке коливання ціни у бік зниження.

На підтвердження вказаного до матеріалів справи прокурором додано роздруківки з сайту Товарної біржі «Українська енергетична біржа» та копію листа НКРЕКП від 26.03.2021 за №3927/16.2.2/7-21.

З огляду на вказане, посилаючись на викладені Верховним Судом правові позиції, зокрема у постановах від 12.02.2020 у справі №913/166/19 та від 18.06.2021 у справі №927/491/19, а також на те, що нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом, прокурор зазначив, що ціна газу має визначатись за умовами договору та складати 5 400,00 грн/тис. куб. м. (з ПДВ), як наслідок вартість поставленого в період дії додаткових угод №№2, 3 газу мала бути не 51 772,23 грн та 70 406,89 грн (загалом 122 179,12 грн), а 47 065,64 та 58 240,00 грн відповідно (загалом 105 305,64 грн).

Отже, за доводами прокурора, згідно договору та додаткових угод №№2, 3 Черкаська медична академія за рахунок коштів обласного бюджету сплатила відповідачу 122 179,12 грн, з яких безпідставно сплачено 16 873,48 грн (122 179,12 грн 105 305,64 грн = 16 873,48 грн), які відповідно і підлягають поверненню на користь Черкаської обласної ради головного розпорядника бюджетних коштів, як отримані відповідачем без достатньої правової підстави в передбаченому ст. 216 ЦК України та п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України Про публічні закупівлі порядку застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Мотивуючи наявність підстав для представництва інтересів держави у суді за відповідно поданим позовом, прокурор зазначив, що внаслідок укладення сторонами нікчемних додаткових угод, за якими суттєво збільшено ціну за одиницю товару, відбулось зайве витрачання бюджетних коштів на закупівлю природного газу, яке своєю чергою призвело до неефективного використання коштів обласного бюджету, тоді як Черкаська обласна рада, як засновник Черкаської медичної академії, повідомила про відсутність у неї повноважень на звернення до суду із такими позовом.

Водночас, як зауважив прокурор, сторона договору та спірних угод - Черкаська медична академія вважає внесення змін до договору обґрунтованими та документально підтвердженими, а тому і відсутньою необхідність звертатися за судовим захистом права та інтересів.

До позовної заяви додано копії: адресованих прокурору листів-відповідей Черкаської медичної академії та Черкаської обласної ради; лімітної довідки про бюджетної асигнування та кредитування на 2020 рік, виданої Черкаській медичній академії; кошторису Черкаської медичної академії на 2020 рік; плану використання бюджетних коштів Черкаської медичної академії на 2020 рік та відповідного помісячного плану; статуту Черкської медичної академії.

Усуваючи ж недоліки позовної заяви, прокурором до відповідної заяви додано копії: рішення Черкаської обласної ради від 20.12.2019 №34-47/VII «Про обласний бюджет Черкаської області на 2020 рік».

Прокурор вважає Черкаську обласну раду, як головного розпорядника бюджетних коштів та засновника медичної академії, тією особою, яка є уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру стосовно захисту інтересів територіальної громади, що є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням бюджетних коштів.

Звідси прокурор оцінює позицію Черкаської обласної ради як пасивну поведінку уповноваженого органу та відсутність з його боку будь-яких намірів захистити порушені інтереси держави шляхом повернення до бюджету зайво сплачених коштів.

Вказане і стало підставою для заявлення прокурором згідно цього позову вимоги про стягнення з ТОВ Євроенерготрейд на користь Черкаської обласної ради безпідставно сплачених коштів за непоставлений товар у сумі 16 873,48 грн.

Що ж до підстав заявленої вимоги, прокурор здійснив посилання, зокрема, на ст. 216 та ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України, оскільки заялені до стягнення кошти мають бути повернуті у порядку застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Стосовно наведених прокурором доводів та заявленої вимоги Черкаська обласна рада згідно додаткових письмових пояснень зауважила, що окремі повноваження вона делегує, згідно пункту 39 статуту Черкаської медичної академії, Управлінню охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації (далі Управління), який є органом управління вищого навчального закладу, у тому числі і щодо контролю за фінансово-господарською діяльністю Академії.

Так, за доводами ради, Управлінням здійснюється контроль за цільовим використанням Академією бюджетних коштів.

У розрізі вказаного, посилаючись на інші положення статуту Черкаської медичної академії та приписи Бюджетного кодексу України, а також на рішення від 16.12.2022 №16-4/VІІІ «Про обласний бюджет Черкаської області на 2023 рік», Черкаська обласна рада вважає, що прокуратурою не правильно зазначено розпорядника бюджетних коштів вищого рівня, вказавши Черкаську обласну раду замість Управління.

Крім того, з огляду на приписи Закону України «Про публічні закупівлі» та Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Черкаська обласна рада зазначила, що контроль щодо використання коштів державного та місцевих бюджетів здійснюється органом державного фінансового контролю, який у разі виявлення порушень законодавства має право пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

Отже, Черкаська обласна рада вважає, що вона не є органом, уповноваженим на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах.

З огляду на залишення позову заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської медичної академії до Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд про стягнення 16 873,48 гривень без розгляду, судом не враховано під час розгляду цієї справи пояснення прокурора в частині повноважень Академії, як і не враховано пояснення самої Академії щодо суті спору цій справі.

Під час розгляду цієї справи відповідач відзиву на позов не подав та лише повідомив, що він не заперечує проти врахування позиції Великої Палати Верховного Суду згідно постанови від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оскільки відповідачем, окрім вказаних вище пояснень, не надано суду ані відзиву на позовну заяву, ані будь-яких інших доказів, що впливають на вирішення даного спору по суті, суд у відповідності до статті 165 ГПК України здійснював розгляд даної справи за наявними у ній матеріалами.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, заслухавши заключне слово прокурора, суд дійшов таких висновків.

Згідно зі статтею 140 Конституції України унормовано, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради.

Приписами частин 2 статті 10, ч. 1, 4, 5 ст. 60, ч. 2 ст. 61 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» унормовано, що обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить, зокрема, право комунальної власності на доходи місцевих бюджетів, інші кошти.

Районні та обласні ради від імені територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюють управління об`єктами їхньої спільної власності, що задовольняють спільні потреби територіальних громад.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності, зокрема, щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції.

Районні та обласні ради затверджують районні та обласні бюджети, які формуються з коштів державного бюджету для їх відповідного розподілу між територіальними громадами або для виконання спільних проектів та з коштів, залучених на договірних засадах з місцевих бюджетів для реалізації спільних соціально-економічних та культурних програм, контролюють їх виконання.

Згідно преамбули Закону України «Про публічні закупівлі» цей Закон установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

Так, спір у вказаній справі стосується дійсності укладених сторонами договору про постачання додаткових угод до вказаного правочину №2 від 12.02.2020 та №3 від 18.11.2020 в частині збільшення договірної ціни та, відповідно, наявності/відсутності підстав для отримання відповідачем бюджетних коштів за поставлений товар за такою, підвищеною ціною.

Згідно з частинами 1-3 статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; інші юридичні факти.

Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Приписами ст. ст. 203, 215 ЦК України унормовано, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Так, Цивільний кодекс України передбачає поділ недійсних правочинів на нікчемні та оспорювані, звідси за ступенем недійсності правочину правочини поділяються на абсолютно недійсні з моменту їх вчинення (нікчемні) та відносно недійсні (оспорювані), які можуть бути визнані недійсними, але за певних умов.

Нікчемний правочин як завідомо недійсний не підлягає виконанню. На нікчемність правочину мають право посилатися і вимагати в судовому порядку застосування наслідків його недійсності будь-які заінтересовані особи.

Оспорюваними є правочини, які Цивільний кодексу України не визнає в імперативній формі недійсними, а лише допускає можливість визнання їх недійсними в судовому порядку за вимогою однієї зі сторін або іншої заінтересованої особи.

Отже, оспорюваним є правочин, який недійсний в силу визнання його таким судом на вимогу сторони чи заінтересованої особи.

Оспорювані правочини породжують передбачені ними правові наслідки до тих пір, доки вони не оскаржені, однак якщо вони заперечуються (оскаржуються) стороною чи заінтересованою особою, то суд за наявності відповідних підстав визнає їх недійсними з моменту їх вчинення.

Відповідно до частин 1, 4 статті 36, статті 37 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції, чинній станом на момент укладення договору постачання та додаткової угоди №2 до нього до 19.04.2020) договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Договір про закупівлю є нікчемним у разі, зокрема, його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону.

Отже, угоди, укладені з порушенням вимог частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" у чинній до 19.04.2020 редакції, в силу статті 37 указаного Закону є нікчемними.

Поряд з тим 19.04.2020 вступила в дію нова редакція Закону України "Про публічні закупівлі" в якій унормовано обставини нікчемності договору.

Відповідно до статті 43 Закону України "Про публічні закупівлі" (у редакції, чинній станом на момент укладення додаткової угоди №3 до договору постачання після 19.04.2020) договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Частинами четвертою та п`ятою статті 41 цього Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю.

З огляду на зміст наведених норм слід зазначити, що:

- статтею 43 Закону України "Про публічні закупівлі" (у редакції після 19.04.2020), якою встановлено підстави нікчемності договору про закупівлю, не передбачено серед правових підстав нікчемності договору порушення сторонами вимог частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а тому у новій редакції цього Закону порушення частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" не є законодавчо встановленою підставою нікчемності правочину;

- законодавство про публічні закупівлі, як у редакції до 19.04.2020 (пункт 2 частини четвертої статті 36 Закону), так і у редакції цього закону після внесення змін (пункт 2 частини п`ятої статті 41 цього Закону) встановлює спеціальний порядок зміни істотних умов договору, укладеного за результатами проведення закупівлі за державні кошти, та містить обмеження щодо зборони збільшення ціни за одиницю товару більш ніж на 10% незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Тобто одні і тіж порушення наведених вище норм Закону України "Про публічні закупівлі" щодо зміни істотних умов договору, укладеного за результатами проведення закупівлі за державні кошти, у редакціях до 19.04.2020 та після вказаної дати призводять до різних правових наслідків, відповідно: визнання договору недійсним (нікчемни) в силу прямої вказівки закону або можливість визнання такого договору недійсним в судовому порядку у разі його оспорення.

Як встановлено судом у цій справі, укладеною до договору постачання додатковою угодою №2 від 12.02.2020 сторони з 01.02.2020 збільшили ціну за 1000 куб.м. газу до 5 940,00 грн з ПДВ та водночас змінили обсяги споживання газу у 2020 році 69,0150606 тис.куб.м., а саме: січень 9,16567; лютий 12,000; березень 10,000; жовтень 8,8493906; листопад 14,000; грудень 15,000, відтак загальна вартість всього обсягу поставки склала 405 000,00 грн з урахуванням ПДВ.

Отже, внаслідок укладання такої угоди ціну газу за 1000 куб.м. у порівнянні з погодженою у договорів ціною - 5400,00 грн (з ПДВ), збільшено до 5 940,00 грн, тобто на 540,00 грн або на 10%.

Водночас як зі змісту означеної додаткової угоди, так і зі змісту наявного в матеріалах справи копії адресованого Академії листа ТОВ Євроенерготрейд вих. №534/02/20/ч від 07.02.2020 слідує, що вказані зміни щодо ціни одинці товару (за 1000 куб.м.) внесено внаслідок коливання цін на природній газ на ринку енергоносіїв та на підставі експертного висновку Черкаської торгово-промислової палати за №О-58 від 23.01.2020.

Проаналізувавши означений висновок, суд висновує про те, що такий документ не містить інформації стосовно коливання ціни на природний газ, у тому числі на ринку, а також стосовно динаміки зміни ціни в бік збільшення або зменшення.

Водночас такий висновок містить лише відомості про вартість газу як товару станом з 01.01.2020, отриманих з сайтів 9-ти регіональних постачальників газу, та за своїм змістом та суттю є лише документом довідково-інформаційного характеру.

Тобто вказані у висновку відомості є такими, що демонструють діапазон цін на природний газ на відповідний місяць в залежності від умов та обсягу постачання, що склались для різних постачальників на внутрішньому ринку.

Однак будь-якої інформації саме про факт коливання цін на природний газ у порівняні з моментом укладення договору постачання та моментом звернення постачальника з пропозицією внести зміни до договору в частині зміни (збільшення) ціни на одиницю товару означений висновок не містить.

У розрізі вказаного судом враховано, що:

- існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинно бути доведеним, документально підтвердженим, тобто відповідні документи, що підтверджують коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін

- на підтвердження обставин коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватись ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання).

З огляду на вказане суд висновує, що наданий ТОВ Євроенерготрейд висновок Черкаської торгово-промислової палати за №О-58 від 23.01.2020 не встановлює наявності обставин коливання ціни на природний газ у відповідні проміжки часу, тоді як

при зверненні до Академії з пропозицією підвищити ціну відповідач не обґрунтував, чому таке підвищення ціни на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, як і не навів причин, через які виконання укладеного договору за ціною 5400,00 грн за одиницю товару стало для постачальника вочевидь невигідним.

Зроблений висновок ґрунтується також і на тому, що постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Так, можливість змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% має на меті запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника, позаяк відповідно норма Закону (пункт 2 частини четвертої статті 36 Закону) застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим.

Звідси документи щодо коливання ціни повинні підтверджувати, чому відповідне підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні запропонованій замовнику на тендері та/або чому виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним.

Схожі висновки зроблено Верховним Судом у постановах від 16.02.2023 у справі №903/383/22 та від 31.10.2023 у справі №913/157/22.

За таких обставин суд висновує, що додаткову угоду №2 до договору постачання відповідач та Академія уклали з порушенням вимог частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції до 19.04.2020) - за відсутності коливання ціни одинці товару (природного газу) на ринку та документального підтвердження такого коливання, а тому вказана додаткова угода №2 є нікчемною у розумінні статті 37 Закону України "Про публічні закупівлі"(у редакції до 19.04.2020), і відповідно не породжує жодних правових наслідків для сторін.

Стосовно ж доводів прокурора про нікчемність укладеної відповідачем та Академією до договору постачання додаткової угоди №3 від 18.11.2020 в частині збільшення договірної ціни, суд висновує про нормативну необґрунтованість таких тверджень з огляду на зазначені вище законодавчі приписи та те, що станом на момент укладення цієї угоди пункт 2 частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" у відповідній редакції уже не діяв та не регулював правововідносини стосовно збільшення ціни за одиницю товару.

Водночас за змістом зроблених вище висновків у новій редакції цього Закону - після 19.04.2020, порушення частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (збільшення ціни за одиницю товару більш ніж на 10%) не є законодавчо встановленою підставою нікчемності правочину.

Звідси суд висновує, що збільшення ціни за одиницю товару (природного газу) за відсутності коливання ціни на ринку та документального підтвердження такого коливання не є підставами нікчемності додаткової угоди №3, а відповідна угода у розрізі таких обставин є оспорюванню, тобто такою, яка може бути визнана недійсною в судовому порядку.

Висновуючи вказане, судом враховано те, що хоча угода №3 і не містить прямого посилання на норму частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", попри те зміст і мета укладення такої угоди зміна ціни за одиницю товару, а також відповідний момент вчинення такого правочину (18.11.2020) свідчать про те, що кваліфікуючою нормою для такого правочину є не норми пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції до 19.04.2020), а саме пункту 2 частини п`ятої статті 41 цього Закону (в редакції після 19.04.2020).

До того ж судом взято до уваги, що передбачених чинною на момент укладення додаткової угоди №3 статтею 43 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції після 19.04.2020) підстав нікчемності договору про закупівлю прокурором не наведено та під час розгляду цієї справи не встановлено.

Відповідно до частин 1, 3 статті 12 Закону України «Про ринок природного газу» постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором.

Права та обов`язки постачальників і споживачів визначаються цим Законом, Цивільним і Господарським кодексами України, правилами постачання природного газу, іншими нормативно-правовими актами, а також договором постачання природного газу

Згідно з частиною 1 статті 216, статетю 217 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини.

Відповідно до частини 1 статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.

Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

Ураховуючи вказані вище норми закону, а також нікчемність додаткової угоди №2 до договору постачання, зокрема в частині збільшеної до 5 940,00 грн ціни за одинцю товару, суд висновує, що поставка газу, як і його оплата мали здійснюватися сторонами відповідно до умов укладеного договору в частині першочергово погодженої ціни газу за 1000 куб.м. - 5400,00 грн (з ПДВ).

Звідси слідує, що вартість поставленого згідно актів від 29.02.2020, 31.03.2020 та 09.06.2020 природного газу за ціною 5400,00 грн (з ПДВ) за 1000 куб.м. складає, відповідно:

- за 8,13272 тис. куб.м. поставленого у лютому 2020 року газу 43 916,68 грн з ПДВ;

- за 0,58252 тис.куб.м. поставленого у березні 2020 року газу 3 145,61 грн з ПДВ;

- за 0,00062 тис.куб.м. поставленого у квітні 2020 року газу 3,35 грн з ПДВ, та загалом 47 065,64 грн.

Водночас, як слідує з наявних в матеріалах справи платіжних доручень, за вказаними актами Академією сплачено на рахунок відповідача загалом 51 772,19 грн, а різниця між такою сумою коштів та варістю газу за погодженою договором ціною - 47 065,64 грн, складає 4 706,55 грн.

До того ж з наявних в матеріалах справи документів щодо бюджетного асигнування та кредитування Академії на 2020 рік та кошторисної документації слідує, що відповідну оплату на суму 51 772,19 грн було проведено за рахунок виділених Академії коштів обласного бюджету територіальної громади Черкаської області, і такі обставини не заперечено учасниками цієї справи.

Також учасниками цієї справи не заперечено та не спростовано того, що єдиними засновником Академії та особою, яка представляє інтереси територіальної громади, є Черкаська обласна рада орган місцевого самоврядування, уповноважений законом на управління коштами відповідної територіальної громади.

За таких обставин суд дійшов висновку, що внаслідок виконання Академією зобов`язань фінансового характеру на підставі, зокрема, нікчемної угоди №2 ТОВ Євроенерготрейд безпідставно, у розумінні приписів статей 216, 1212 ЦК України, отримано грошові кошти обласного бюджету територіальної громади Черкаської області у сумі 4 706,55 грн.

Схожі висновки викладено у постанові Верховного Суду від 26.03.2024 у справі №927/373/22.

Стосовно ж доводів прокурора про безпідставність отримання відповідачем решти коштів у сумі 12 166,93 грн зокрема на підставі додаткової угоди №3 та збільшеної такою угодою ціни одиниці товару, суд висновує таке.

На відміну від нікчемного оспорюваний правочин на момент вчинення породжує для його сторін цивільні права та обов`язки, тому припускається дійсним.

Тобто якщо правочин не оспорюється, то є дійсним і створює відповідні юридичні наслідки.

Ураховуючи зазначене, оскільки чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей), тоді як додаткову угоду №3 до договору постачання недійсною судом не визнано, як і не доведено її нікчемність, суд визнає необгрунтованими доводи прокурора про отримання відповідачем без достатньої правової підстави коштів у сумі 12 166,93 грн.

Отже, вимоги прокурора про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд на користь Черкаської обласної ради 16 873,48 грн є частково обґрунтованими у сумі 4 706,55 грн.

Стосовно ж органу, відповідно уповноваженого на здійснення представництва інтересів територіальної громади, а отже і держави за відповідним позовом, судом ураховано викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21 (Провадження №12-1гс23) висновки, а саме:

- використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців Черкаської області;

- завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності;

- неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси територіальної громади Черкаської області;

- оскільки засновником Школи та власником її майна є територіальна громада Черкаської області в особі Ради, яка фінансує і контролює діяльність цього комунального закладу, а також зобов`язана контролювати виконання обласного бюджету, зокрема законність та ефективність використання Школою коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що Рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів обласного бюджету, а тому є належним позивачем у цій справі.

З урахуванням зазначеного, суд вказує, що згідно зазначених вище обставин Академія, як сторона договору постачання, неефективно розпорядилася не власними коштами, а коштами обласного бюджету, тобто коштами відповідної територіальної громади, а тому саме Рада наділена владними повноваженнями щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах.

Суд ураховує, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також й у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не має загальнодержавного характеру, але спрямоване на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання.

З огляду на вказане суд висновує, що у вказаному спорі Черкаська обласна рада є уповноваженим органом на представництво інтересів територіальної громади, як складової інтересів держави, стосовно управління доходами місцевого бюджету, а тому прокурором доведено у цій справі наявність підстав для представництва інтересів держави в особі Черкаської обласної ради.

Також, у розрізі належності та ефективності заявлених прокурором вимог в частині стягнення безпідставно отриманих відповідачем коштів саме корисить Ради, суд також звертається до викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21 (Провадження №12-1гс23) позиції:

- у контексті заявлених прокурором позовних вимог про стягнення грошових коштів на користь Школи Велика Палата Верховного Суду звертає також увагу на свої висновки, викладені у пункті 56 постанови від 22.09.2022 у справі №125/2157/19, де вказано, зокрема, що вимоги особи, яка в судовому порядку домагається застосування реституції, спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який вони мали до вчинення правочину;

- застосування реституції як наслідку недійсності правочину насамперед відновлює права учасників цього правочину;

- інтерес іншої особи полягає в тому, щоб відновити свої права через повернення майна відчужувану;

- якщо повернення майна відчужувачу не відновлює права позивача, то суд може застосувати іншій ефективний спосіб захисту порушеного права в межах заявлених позовних вимог.

Звідси суд висновує, що стягнення безпідставно отриманих відповідачем коштів саме корисить Ради є ефективним способом захисту та відновлення порушених прав територіальної громади на розпорядження належними їй коштами.

Поряд з тим судом перевірено та встановлено дотримання прокурором передбаченого законом порядку повідомлення Ради про здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, як наслідок наявності підстав для представництва інтересів держави в суді.

З урахуванням наведеної вище позиції Великої Палати Верховного Суду та, відповідно, зроблених висновків, суд відхиляє усі доводи Ради про те, що вона не є органом, уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах.

Суд вважає за необхідне окремо відхилити посилання Ради на те, що належним органом уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, є Держаудитслужба, позаяк:

- моніторинг може розпочинатися на будь-якому з етапів закупівлі, до завершення строку дії укладеного договору, тоді як приписи Закону України «Про публічні закупівлі» не вказують на можливість Держаудитслужби проводити моніторинг процедури закупівлі після закінчення строку дії договору;

- закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду; належним буде звернення в особі хоча б одного з них.

За таких обставин суд висновує про часткове задоволення позову заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської обласної ради та, відповідно, ухвалює:

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд на користь Черкаської обласної ради 4 706,55 гривень;

- у задоволені вимог прокурора про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд на користь Черкаської обласної ради 12 166,93 грн відмовити.

При ухвалені відповідного рішення судом не застосовано приписи ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України, на яку здійснено посилання прокуром, позаяк Верховний Суд у постанові від 23.09.2021 у справі №904/1907/15, роз`яснюючи застосування статей 215, 216 Цивільного кодексу України, зазначив, що двостороння реституція є необхідним правовим наслідком визнання правочину недійсним і не може бути проігнорована сторонами, відтак повернення всього отриманого за таким правочином є юридичним обов`язком, що виникає безпосередньо з норм закону та факту недійсності правочину.

Відповідно до статті 129 ГПК України витрати прокуратури по сплаті судового збору покладаються судом на прокуратуру відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст. ст. 233, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги заступника керівника Черкаської окружної прокуратури (18015, Черкаська обл., місто Черкаси, вул. Б. Хмельницького, 60, ідентифікаційний код 02911119) в інтересах держави в особі Черкаської обласної ради (18001, Черкаська обл., місто Черкаси, БУЛЬВАР ШЕВЧЕНКА, будинок 185, ідентифікаційний код 24411541) задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд (08131, Київська обл., Бучанський р-н, село Софіївська, Борщагівка, вул.Київська, будинок 34-А, ідентифікаційний код 40111046) на користь Черкаської обласної ради (18001, Черкаська обл., місто Черкаси, БУЛЬВАР ШЕВЧЕНКА, будинок 185, ідентифікаційний код 24411541) 4 706 (чотири тисячі сімсот шість) грн 55 коп.

3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Євроенерготрейд (08131, Київська обл., Бучанський р-н, село Софіївська, Борщагівка, вул.Київська, будинок 34-А, ідентифікаційний код 40111046) на користь Черкаської окружної прокуратури (18015, Черкаська обл., місто Черкаси, вул. Б. Хмельницького, 60, ідентифікаційний код 02911119) 748 (сімсот сорок вісім) грн 65 коп. судового збору.

5. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 25.04.2025.

Суддя В.А. Ярема