УХВАЛА

20 грудня 2024 року

м. Київ

cправа № 911/337/19

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Случ О. В.

перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 (головуючий суддя Яковлєв М. Л., судді Гончаров С. А., Станік С. Р.)

у справі № 911/337/19

за позовом Міністерства оборони України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - 1) Фонд державного майна України, 2) Макарівська квартирно-експлуатаційна частина району,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - 3) Виробничо-комерційне підприємство "Військовий мисливець" Товариства військових мисливців та рибалок Збройних Сил України, 4) Всеукраїнська громадська організація Товариство військових мисливців та рибалок Збройних Сил України, 5) ОСОБА_1 ,

про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

06.12.2024 скаржник подав до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 у справі № 911/337/19.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 06.12.2024 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статей 290, 292 Господарського процесуального кодексу, Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Скаржник не зазначив про відсутність/наявність у нього електронного кабінету.

Згідно з відповіді від 09.12.2024 № 5867333, сформованої засобами підсистеми ЄСІТС "Електронний суд", вбачається про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету в ЄСІТС Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик", перевірка здійснювалася за вказаним кодом .

Згідно з частиною третьою статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з абзацами першим та другим частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Зі змісту цієї норми вбачається, що процесуальні наслідки слід застосовувати і у тому разі, якщо відповідний документ подано адвокатом, який має свій електронний кабінет у ЄСІТС, а особа, яку він представляє, власний електронний кабінет не зареєструвала, хоча є зобов`язаною це зробити.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно зі статтею 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складав 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

27.04.2021 рішенням Господарського суду Київської області у задоволенні позову відмовлено повністю.

29.10.2024 постановою Північного апеляційного господарського суду рішення Господарського суду Київської області від 27.04.2021 скасовано та прийнято нове рішення про задоволення позову.

Як убачається з касаційної скарги, скаржник оскаржує постанову повністю суду апеляційної інстанції повністю.

Предметом позову у цій справі є визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння - вартістю майна.

Таким чином, позовні вимоги визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння у розумінні змісту зазначеної статті є майновою вимогою. Тому судовий збір у цій справі сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, майнові вимоги вираховуються виходячи з вартості спірного майна.

Матеріали касаційної скарги не містять доказів щодо вартості спірного майна, а рішення судів попередніх інстанцій також не містять відомостей про вартість спірної майна. Матеріали справи № 911/337/19 у Касаційному господарському суді відсутні. Тому у суду відсутня можливість встановити вартість спірної земельної ділянки.

Скаржник до матеріалів касаційної скарги додав квитанцію про сплату судового збору від 19.11.2024 № ПН3942083 у розмірі 144 242 грн.

Таким чином скаржнику необхідно надати Суду документи на підтвердження реальної вартості спірної земельної ділянки і доплатити судовий збір, виходячи з цієї вартості, розрахованої за формулою: ((вартість спірного майна * 1,5 %) * 2) * 200 %, у разі такої необхідності.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху із наданням скаржникові строку на (1) подання доказів реєстрації електронного кабінету в ЄСІТС скаржником, а також (2) надання доказів вартості спірного майна та надання доказів про сплату (доплату) судового збору (у разі такої необхідності), який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 у справі № 911/337/19 залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Мисливсько-рибальський клуб "Ярик" строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали, касаційна скарга буде повернута скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Случ