ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"17" грудня 2024 р.м. ХарківСправа № 922/3600/24

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Сальнікова Г.І.

при секретарі судового засідання Гула Д.В.

розглянувши клопотання АТ "Харківобленерго" про призначення експертизи у справі (вх. №31522 від 16.12.2024) по справі

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25)
до Акціонерного товариства "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, буд. 149)
про стягнення 121961248,19 грн.
за участю представників:

позивача - Грачов Є.О.;

відповідача - Квіцінська А.І.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківобленерго" про стягнення 121961248,19 грн., з яких: основна заборгованість у розмірі 120039013,22 грн., 3% річних у розмірі 748027,48 грн., інфляційні втрати у розмірі 1174207,49 грн. та судові витрати.

Позовна заява обґрунтована невиконанням з боку відповідача взятих на себе зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії №0524-02041-ПП від 01.01.2024 в частині здійснення оплати вартості послуг з передачі електричної енергії.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 15.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 12.11.2024 о 12:20.

07.11.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника позивача зареєстровано клопотання про проведення засідання в режимі відеоконференції (вх. №28063), в якому просить суд провести засідання, призначене на 12.11.2024 о 12:20 в режимі відеоконференції у програмному забезпеченні "EasyCon" за участю представника позивача.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 08.11.2024 клопотання Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про проведення засідання в режимі відеоконференції (вх. №28063 від 07.11.2024) задоволено та призначено проведення підготовчого засідання на 12.11.2024 о 12:20 у режимі відеоконференції.

11.11.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області зареєстровано відзив на позовну заяву (вх. №28327), в якому відповідач просить суд поновити строк, встановлений судом для подання відзиву на позовну заяву та у задоволенні позовних вимог відмовити. Разом з тим, просить суд у разі задоволення позовних вимог, зменшити суму штрафних санкцій на 95%.

Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 12.11.2024, враховуючи поважність причин пропуску відповідачем встановленого процесуального строку для подання заяв по суті справи, з метою надання можливості учасникам процесу скористатись своїми процесуальними правами та обов`язками, поновлено строк для подання відзиву на позовну заяву та долучено його до матеріалів справи на підставі 42, 119, 177, 183, 232, 233 ГПК України. Разом з тим, у зв`язку з необхідністю додаткового часу для дослідження матеріалів справи та надання можливості усім учасникам процесу скористатись своїми процесуальними правами та обов`язками, відкладено підготовче засідання на 26.11.2024 о 12:45 на підставі статті 183, 232, 233 ГПК України.

15.11.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області зареєстровано відповідь на відзив (вх. №28874), в якій позивачем викладено заперечення проти позиції відповідача у відзиві на позовну заяву, підтримано позовні вимоги в повному обсязі, яку досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

20.11.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області зареєстровано заперечення на відповідь на відзив (вх. №20191), в яких відповідач просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю, які досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.11.2024 у зв`язку з необхідністю додаткового часу для дослідження матеріалів справи та надання можливості усім учасникам процесу скористатись своїми процесуальними правами та обов`язками, продовжено строк підготовчого засідання на 30 днів та підготовче засідання відкладено на 17.12.2024 о 13:00 на підставі статті 177, 183, 232, 233 ГПК України.

16.12.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від відповідача зареєстровано клопотання про призначення експертизи у справі в порядку ст. 99 ГПК України (вх. №31522), в якій просить суд призначити у справі комплексну електротехнічну та економічну експертизу та визначено на вирішення експертів коло питань, а саме: 1) чи вірно розраховані фактичні звітні технологічні витрати електроенергії (ТВЕ) після проведених корегувань у травні - серпні 2024 року?; 2) який саме фактичний обсяг за послуги з передачі електричної енергії за період березень 2024 - серпень 2024 для АТ "Харківобленерго" є вірним?; 3) чи вірно розраховані обсяги електричної енергії НЕК "Укренерго" за період березень 2024 - серпень 2024, які є базою нарахувань інфляційних та 3% річних, враховуючи наявність аварійної ситуації пов`язаної з ПрАТ "Харківська ТЕЦ-5" та проведеними корегуваннями обсягів зокрема по споживачам ТОВ "ВАЛ-ОІЛ", КП "Харківводоканал" та інш.?; 4) чи вірно визначено ПрАТ "НЕК Укренерго" вартість наданої послуги з передачі електричної енергії за період березень 2024 - серпень 2024, враховуючи відповіді на вищезазначені питання?.

Водночас у вище вказаному клопотанні відповідач просить суд доручити проведення комплексної електротехнічної та економічної експертизи судовим експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" та витрати по оплаті вартості проведення судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи покласти на відповідача. Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

17.12.2024 в системі діловодства Господарського суду Харківської області зареєстровано заперечення на клопотання про призначення експертизи (вх. №31704), які досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

Представник позивача у судове засідання з`явився, проти задоволення клопотання про призначення у справі експертизи заперечив та просив суд відмовити у його задоволенні.

Представник відповідача у судове засідання з`явився, клопотання про призначення у справі експертизи підтримав та просив суд задовольнити.

Розглянувши клопотання про призначення у справі експертизи, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, а також заслухавши думку представників сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 7 ГПК України правосуддя у господарських судах здійснюється на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом і судом незалежно від будь-яких ознак чи обставин. Дана норма кореспондується зі статтею 46 ГПК України, в якій закріплено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Пунктом 3 частини 1 статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до приписів пункту 4 частини 5 статті 13 ГПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цих кодексом.

Під час підготовчого засідання, учасники справи можуть подавати клопотання та заяви, відповідно до статті 177 ГПК України. При цьому, серед завдань підготовчого провадження важливим є визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів, а також вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Отже, підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, що мають значення для справи, для такого з`ясування необхідні спеціальні знання, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Пунктом 10 частини 2 статті 182 ГПК України передбачено, що у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

В обґрунтування клопотання про призначення експертизи зазначено, що надані позивачем в якості додатку копії Актів купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів не є такими, що відображають фактичний обсяг наданої послуги, а містять віртуальні, не підтверджені документально обсяги наданої послуги на останній день місяця, що дає підстави для твердження, що визначення фактичного обсягу наданої послуги, з подальшим застосуванням в розрахунках не відбулось, а дані зазначені в актах купівлі-продажу послуги не є достовірними та не можуть бути використані як підтверджена база нарахування штрафних санкцій за умовами договору. Звертає увагу, що зміст наданих позивачем розрахунків свідчить, що вони стосуються лише загальної вартості електричної енергії, нарахованих на неї річних та інфляційних, але не містять жодних даних щодо розрахунку та врахування перетоків електричної енергії.

Крім того, відповідач зазначає, що обсяги електричної енергії є сумнівними виходячи з обставин викладених у відзиві на позовну заяву, а саме у зв`язку з аварійною ситуацією для забезпечення власних потреб, споживання електроенергії ПрАТ "Харківська ТЕЦ-5" () з мереж АТ "Харківобленерго" відбувалося по приєднанню ПЛ-110 кВ "3ГТ". З розрахунку позову не вбачається чи враховані позивачем коригування проведені сторонами за травень-серпень 2024 р. В результаті проведених коригувань фактичні звітні ТВЕ на її розподіл електричними мережами зменшилися на обсяг 1119258 кВт*год у травні та збільшилися на обсяг 37517 кВт*год у червні, на обсяг 24036 кВт*год у липні, на обсяг 1380 кВт*год у серпні. АТ "Харківобленерго" сформовано оновлений Звіт про фізичний баланс області обліку за травень-серпень 2024 року та направлено до АКО для здійснення планових/позапланових коригувань з АР за небаланси. Вказує, що усі невідповідності фактичного обсягу електричної енергії отриманого АТ "Харківобленерго" та відображеного у актах приймання-передачі послуги за спірний період, призвели до підписання актів звірки кількості відпущеної (отриманої) електричної енергії з зауваженнями. Наведене вказує на існування об`єктивної необхідності з`ясування реального обсягу електричної енергії розподілений мережами АТ "Харківобленерго" з врахуванням транзиту електричної енергії пов`язаного з перетоками між суміжними площадками комерційного обліку НЕК "Укренерго" та АТ "Харківобленерго".

Таким чином, відповідачем зазначено, що розрахунки суми позовних вимог та надані при цьому докази не дозволяють суду без спеціальних знань визначити та провести особисто комплекс необхідних перевірочних розрахунків електротехнічних даних та дійти висновку щодо дотримання позивачем балансу потужності при передачі/розподілу електричної енергії, об`єктивності та реальності обсягу переданої/розподіленої електричної енергії та відповідності цих розрахунків вимогам спеціального законодавства, що регламентує порядок врегулювання небалансів електричної енергії. При цьому відповідач звертає увагу на низку справ за позовом ПрАТ "НЕК "Укренерго" до АТ "Харківобленерго" про стягнення заборгованості, в яких провадження зупинено в зв`язку з призначенням судової експертизи. Крім того, відповідач зазначає, що у вказаних справах питання доцільності та законності призначення експертизи досліджувалось Східним апеляційним господарським судом, внаслідок чого ухвали про призначення судової експертизи залишені без змін, а апеляційні скарги ПрАТ "НЕК "Укренерго" залишені без задоволення.

З огляду на викладене, відповідач резюмує, що оскільки визначальним для ухвалення законного та обґрунтованого рішення є саме вирішення питання стосовно правильності визначення фактичних обсягів наданих послуг з врегулювання небалансів електричної енергії, так як документально підтверджені фактичні обсяги наданих послуг у сторін є різними, то суми нарахування заборгованості за надані послуги є різними, що унеможливлює підтвердження документально заявленого у позовних вимогах розміру заборгованості за надані послуги за договором за певний період, а тому у даній справі виникає дійсна потреба у спеціальних знаннях, оскільки висновок експертів неможливо замінити іншими засобами доказування.

Заперечуючи проти клопотання про призначення експертизи позивач звертає увагу на пункт 6.5. договору, яким визначено, що у разі виникнення розбіжностей за отриманим від ОСП за попередній розрахунковий період актом приймання-передачі послуги користувач має право оскаржити зазначені в акті приймання-передачі послуги вартість та/або фактичний обсяг Послуги шляхом направлення ОСП (АКО) та ППКО повідомлення протягом 5 робочих днів з дня отримання акта. Процедура оскарження не звільняє користувача від платіжного зобов`язання у встановлений цим договором термін. Якщо користувач не надає ОСП повідомлення з обґрунтуванням розбіжностей протягом 5 робочих днів з дня отримання акта приймання-передачі послуги, то вважається, що цей акт прийнятий без розбіжностей. Зазначає, що у разі наявності розбіжностей та невиконання зобов`язань НЕК "Укренерго" перед АТ "Харківобленерго", останнє може звернутися НКРЕКП або до суду. Крім того, заперечуючи проти задоволення клопотання про призначення експертизи позивач вважає, що у даному випадку для з`ясування (вирішення) поставлених відповідачем питань необхідність в спеціальних знаннях відсутня.

Відповідно до частини 1 статті 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Отже, судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

За приписами статті 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Означена правова позиція висловлена, зокрема, в постановах Верховного Суду від 24.01.2018 у справі №907/425/16 та від 24.01.2018 у справі №917/50/17.

Згідно підпункту 1.2. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (далі - Інструкція) основними видами (підвидами) експертизи, зокрема є: інженерно-технічна: електротехнічна; економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

Так, за змістом пункту 1 розділу 3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145 одним з підвидів економічної експертизи є експертиза документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності, основним завданням якої є визначення: документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів, періоду і місця їх утворення; документальної обґрунтованості оформлення операцій з одержання, зберігання, виготовлення, реалізації товарно-матеріальних цінностей, у тому числі грошових, основних засобів, надання послуг; документальної обґрунтованості відображення в обліку грошових коштів, цінних паперів; документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з нарахування та виплати заробітної плати, інших виплат; відповідності нормативно-правовим актам відображення в податковому обліку доходів та витрат за фінансово-господарськими операціями, що підлягають оподаткуванню податком на прибуток; відповідності нормативно-правовим актам відображення в податковому обліку податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку на додану вартість, визначення суми податку на додану вартість, що підлягає сплаті, та суми податку на додану вартість, заявленої до бюджетного відшкодування; документальної обґрунтованості окремих елементів податків та зборів, визначених платником у відповідних деклараціях (розрахунках, звітах).

Згідно пункту 12 розділу 2 зазначених Науково-методичних рекомендацій, електротехнічна експертиза, як підвид інженерно-технічної експертизи, передбачена для дослідження електрообладнання, електроприлади, їх частини, фрагменти електропроводів і кабелів, улаштування електрозахисту, електрокомутаційне влаштування, електричні схеми, до основних завдань якої належить встановлення причин виникнення аварійних режимів в електричних мережах та електрообладнанні, вплив цих режимів на роботу електроприладів та електробезпеку людини, аналіз роботи електроустановок та їх відповідність нормативним вимогам.

У даному разі суд зазначає, що позовна заява обґрунтована невиконанням з боку відповідача взятих на себе зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії №0524-02041-ПП від 01.01.2024 в частині здійснення оплати вартості послуг з передачі електричної енергії. При цьому позивачем у позовній заяві зазначено про допущення відповідачем прострочення оплати послуг з передачі електричної енергії, що мало наслідком виникнення заборгованості у розмірі 120039013,22 грн., про що посилається на акти приймання-передачі послуги від 31.05.2024, акт коригування до акту приймання-передачі послуги від 25.06.2024, акт приймання-передачі послуги від 30.06.2024, акт коригування до акту приймання-передачі послуги від 04.07.2024, акт коригування до акту приймання-передачі послуги від 09.07.2024, акт приймання-передачі послуги від 31.07.2024, акт приймання-передачі послуги від 31.08.2024. Крім того, позивачем нараховано та заявлено до стягнення 3% річних та інфляційні втрати.

Разом з тим, матеріали справи містять суперечливі розрахунки надані обома сторонами. Відповідач зазначає, що документально підтверджені фактичні обсяги наданих послуг у сторін є різними, а тому суми нарахування заборгованості за надані послуги є різними, що унеможливлює підтвердження документально заявленого у позовних вимогах розміру заборгованості за надані послуги за договором. Поряд з цим, відповідач зазначає про не доведення позивачем правильності нарахувань суми заборгованості у даній справі.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає, що розрахунки позовних вимог та надані докази, не дозволяють суду без спеціальних знань визначити та провести особисто комплекс необхідних перевірочних розрахунків електротехнічних даних та дійти обґрунтованого висновку щодо дотримання позивачем балансу потужності при передачі/розподілу електричної енергії, об`єктивності та реальності обсягу переданої/розподіленої електричної енергії та відповідності цих розрахунків вимогам спеціального законодавства, що регламентує порядок врегулювання небалансів електричної енергії.

Зазначене свідчить про наявність спору щодо обсягу переданої/розподіленої електричної енергії за договором та неможливість самостійно здійснити перевірку розміру позовних вимог без залучення відповідних фахівців. Відтак, для розрахунку, який має значення при вирішенні питання щодо обґрунтованості позовних вимог, необхідні додаткові спеціалізовані знання.

Натомість суд констатує, що в матеріалах справи відсутній висновок експерта з зазначених вище питань, однак наявні суперечливі розрахунки сторін спору.

Враховуючи викладене, заперечення позивача проти задоволення клопотання про призначення експертизи у даній справі відхиляються судом як необґрунтовані.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою ЄСПЛ (справи "Серявін та інші проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини 1 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частин 1, 5 статті 236 ГПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим; обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

Відповідно до положень статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 79 ГПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно статті 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Таким чином, з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин даної справи, враховуючи предмет і підстави позову, складність даної справи та її обставин в сукупності, суд дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання відповідача та призначення судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи.

При призначенні експертизи суд також приймає до уваги, що у інших справах, зокрема, №922/2672/24, №922/2350/24, №922/699/24 тощо за позовами ПрАТ "НЕК "Укренерго" до АТ "Харківобленерго" про стягнення заборгованості провадження зупинено в зв`язку з призначенням судової експертизи. Крім того, у вказаних справах питання доцільності та законності призначення експертизи досліджувалось Східним апеляційним господарським судом, внаслідок чого ухвали про призначення судової експертизи залишені без змін, а апеляційні скарги ПрАТ "НЕК "Укренерго" залишені без задоволення.

Суд зазначає, що призначення експертизи у даній справі не є затягуванням судового процесу, оскільки вимогу щодо повноти та всебічності встановлення обставин справи спрямовано на дотримання положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на справедливий суд).

Водночас у клопотанні про призначення судової експертизи відповідачем запропоновано доручити її проведення судовим експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса".

У суду відсутні будь-які підстави для призначення судової експертизи в іншій експертній установі, а тому вважає за доцільне доручити проведення цієї експертизи судовим експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса", який має ліцензію на проведення експертизи.

Обов`язок по оплаті послуг експертів суд покладає на відповідача, як заявника відповідного клопотання, з подальшим їх розподілом між сторонами за наслідками розгляду справи.

Відповідно до статтей 228, 229 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи; на час проведення експертизи.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове і повне припинення всіх процесуальних дій у справі, зумовлене настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли їх може бути усунено. Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.

Отже, у зв`язку з призначенням судом судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи провадження у справі слід зупинити на підставі статтей 228, 229 ГПК України на час проведення експертизи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 46, 98, 99, 100, 177, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Акціонерного товариства "Харківобленерго" про призначення експертизи у справі (вх. №31522 від 16.12.2024) - задовольнити.

2. Призначити у справі №922/3600/24 судову комплексну електротехнічну та економічну експертизу.

3. На вирішення експертів поставити наступні питання:

- чи вірно розраховані фактичні звітні технологічні витрати електроенергії (ТВЕ) після проведених корегувань у травні - серпні 2024 року?

- який саме фактичний обсяг за послуги з передачі електричної енергії за період березень 2024 - серпень 2024 для АТ "Харківобленерго" є вірним?

- чи вірно розраховані обсяги електричної енергії НЕК "Укренерго" за період березень 2024 - серпень 2024, які є базою нарахувань інфляційних та 3% річних, враховуючи наявність аварійної ситуації пов`язаної з ПрАТ "Харківська ТЕЦ-5" та проведеними корегуваннями обсягів зокрема по споживачам ТОВ "ВАЛ-ОІЛ", КП "Харківводоканал" та інш.?

- чи вірно визначено ПрАТ "НЕК Укренерго" вартість наданої послуги з передачі електричної енергії за період березень 2024 - серпень 2024, враховуючи відповіді на вищезазначені питання?

4. Доручити проведення судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи судовим експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" (61177, м. Харків, вул. Залютинська, 8-а).

5. Витрати по оплаті вартості проведення судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи покласти на АТ "Харківобленерго" (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, 149, ), докази чого надати суду.

6. Для проведення експертизи направити експертній установі матеріали справи №922/3600/24.

7. Зобов`язати експертну установу повідомити суд про закінчення експертизи, а експертний висновок направити на адресу Господарського суду Харківської області разом із матеріалами справи.

8. Запропонувати судовому експерту реалізувати надане йому статтею 13 Закону України "Про судову експертизу" право щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання.

9. Попередити експертів про відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

10. Провадження по справі зупинити до отримання висновку судової експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в порядку статей 255-257 ГПК України.

Повний текст ухвали складено та підписано 23.12.2024 р.

Суддя Г.І. Сальнікова