ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2024м. ДніпроСправа № 904/453/24

за позовом Центральної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до Відповідача-1: Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня №6" Дніпровської міської ради", м. Дніпро

Відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд", м. Дніпро

про визнання недійсним договору на виконання робіт та застосування наслідків недійсності правочину

Суддя Ніколенко М.О.

При секретарі судового засідання Макаренко Т.А.

Представники:

від прокуратури: Богомол О.М. посвідчення № 069928 від 01.03.2023

від позивача: Пастернак В.В. самопредставництво

від відповідача-1: Дженчако Т.М. ордер серія АЕ № 1267103 від 29.02.2024

від відповідача-2: не з`явився

РУХ СПРАВИ.

Центральна окружна прокуратура міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Відповідача-1: Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня № 6" Дніпровської міської ради", Відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" про:

- визнання недійсним договору № 14-Г від 14.01.2022, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд";

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" на користь Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради отриманих коштів за договором № 14-Г від 14.01.2022 у сумі 16017769,53 грн., а з Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради одержані ним за рішенням суду 16017769,53 грн. стягнути в дохід держави.

Ухвалою суду від 06.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне провадження у справі. Призначено підготовче засідання на 19.03.2024.

Ухвалою від 19.03.2024 зупинено провадження у справі № 904/453/24 до перегляду Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у подібних правовідносинах у справі № 918/1043/21.

Ухвалою суду від 14.10.2024 провадження у справі № 904/453/24 поновлено. Призначено підготовче засідання на 12.11.2024.

Ухвалою суду від 12.11.2024 відкладено підготовче засідання на 25.11.2024.

Ухвалою суду від 25.11.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 09.12.2024.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПРОКУРОРА.

Прокурор зазначив, що під час реалізації представницьких повноважень Центральною окружною прокуратурою міста Дніпра встановлено порушення вимог чинного законодавства у сфері публічних закупівель, зокрема встановлено, що під час надання тендерної пропозиції учасником процедури закупівлі були надані недостовірні відомості щодо відповідності тендерної пропозиції кваліфікаційним вимогам, встановленим тендерною документацією.

Прокурором встановлено, що в електронній системі закупівель 16.12.2021 опубліковано оголошення про проведення Комунальним некомерційним підприємством «Міська клінічна лікарня №6» Дніпровської міської ради спрощеної процедури закупівлі робіт: «Реконструкція мережі медичного киснепостачання КНП «МКЛ №6» ДМР за адресою вул. Ганни Барвінок, 1, м. Дніпро». Терапевтичний корпус.» (ідентифікатор закупівлі: UА-2021-12-16-009110-с).

Прокурор стверджує, що джерелом фінансування закупівлі визначено кошти місцевого бюджету на загальну суму 16 737 948,00 грн.

За твердженням прокурора, спрощена закупівля здійснювалася відповідно до абзацу 4 пункту 31 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на момент оголошення закупівлі), відповідно до якого на період дії встановленого Кабінетом Міністрів України карантину, відповідно до Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», закупівля товарів (крім лікарських засобів, вакцин або інших медичних імунобіологічних препаратів, розхідних матеріалів для надання медичної допомоги хворим на COVID -19 та медичних виробів для вакцинації від COVID-19, медичного обладнання для закладів охорони здоров`я, що надають допомогу пацієнтам, хворим на COVID-19, систем постачання медичних газів), робіт та послуг, пов`язаних з проектуванням та встановленням систем постачання медичних газів (у тому числі кисневих станцій, кріогенних ємностей, мереж централізованого киснепостачання та їх складових), а також інших послуг, необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), здійснюється в порядку, встановленому цим Законом для спрощених закупівель.

Прокурор вказав, що участь у процедурі закупівлі прийняв 1 учасник: ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» (код 43537588) з остаточною ціновою пропозицією 16 730 217,71 грн.

Прокурор зазначив, що протоколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою замовника № 274 від 29.12.2021, переможцем спрощеної закупівлі визначено єдиного учасника торгів ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд».

Визначаючи зазначене товариство переможцем у закупівлі, замовник дійшов висновку, що його тендерна пропозиція відповідає вимогам оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмету закупівлі, відсутні будь-які підстави для відхилення пропозиції цього учасника.

Прокурор вказав, що за результатами процедури закупівлі між замовником та ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» (далі - виконавець, генеральний підрядник), 14.01.2022 укладено договір №14-Г (далі - Договір), відповідно до якого генеральний підрядник зобов`язався виконати у 2022 році замовнику роботи реконструкції: за ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи («Реконструкція мережі медичного киснепостачання КНП «МКЛ №6» ДМР за адресою вул. Ганни Барвінок, 1, м. Дніпро». Терапевтичний корпус.»).

Відповідно до п. 1.4. договору, виконавець розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 01.04.2022.

Відповідно до п. 2.1 договору, договірна ціна робіт визначається на основі кошторису, що є невід`ємною частиною договору (додаток № 2), є динамічною і складає 16 730 217,71 грн.

Прокурор вказав, що, в подальшому, між сторонами договору було укладено низку додаткових угод до цього договору.

Прокурор зазначив, що, відповідно до п. 11.8. Договору та згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти», Замовник здійснює передплату протягом 10 робочих днів з моменту підписання договору, у розмірі 30% від вартості річного обсягу робіт.

З інформації, опублікованої на Єдиному веб-порталі використання публічних коштів, прокурором встановлено, що замовником на користь генпідрядника перераховано бюджетні кошти на виконання умов договору у сумі 16 017 769,53 грн.

В той же час, окружною прокуратурою встановлено, що переможцем закупівлі ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» на виконання умов проведення спрощеної закупівлі та вимоги до предмету закупівлі надано недостовірні відомості щодо факту виконання робіт за аналогічним договором, що є суттєвою обставиною при визначенні результатів процедури закупівлі у відповідності до вимоги Закону України «Про публічні закупівлі».

Прокурор наполягає на тому, що, враховуючи встановленні порушення законодавства у сфері публічних закупівель про невідповідність переможця вимогам кваліфікаційних критеріїв процедури закупівлі щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору та наявність підстав для відхилення такої тендерної пропозиції, рішення відповідача КНП «Міська клінічна лікарня №6» Дніпровської міської ради, щодо наміру укладення договору про закупівлю та про визнання переможцем за результатами торгів відповідача ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд», є таким, що прийнято всупереч вимогам законодавства про публічні закупівлі.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА.

У письмових поясненнях позивач зазначив свою незгоду із позовними вимогами прокурора у частині стягнення з Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради одержаних ним за цим рішенням суду грошових коштів у розмірі 16017769,53 грн. в дохід держави.

Позивач наполягає на тому, що такі кошти виділені відповідачу-1 з бюджету Дніпровської міської ради та є комунальною власністю територіальної громади міста. Правові підстави припинення комунальної власності на грошові коштів у розмірі 16 017 769,53 грн. у даному випадку, на думку позивача, відсутні.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА-1.

Відповідач-1 у відзиві фактично визнав позовні вимоги прокурора та просив їх задовольнити.

Разом з цим, відповідач-1 зазначив, що учасник ТОВ «БК Дорпроект Буд» на виконання вимог оголошень про проведення спірних спрощених закупівель, зокрема, наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів), надав такі документи:

- довідку про виконання аналогічного договору;

- договір будівельного субпідряду № 05/06.2021 від 04.06.2021 з ТОВ ВКФ «Діод Лтд»;

- довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати, акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2021 року до договору № 05/06.2021 від 04.06.2021 з ТОВ ВКФ «Діод Лтд»;

- лист-відгук № 1/12-2021 від 15.12.2021 від ТОВ ВКФ «Діод Лтд».

Тобто учасник виконав вимоги оголошень про проведення спрощених закупівель.

Відповідач-1 звернув увагу на те, що частина 13 статті 14 Закону України № 922-VIII містить вичерпний перелік підстав відхилення пропозиції учасника спрощеної закупівлі. А саме, замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо:

- пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі;

- учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

- учасник, який визначений переможцем спрощеної закупівлі, відмовився від укладення договору про закупівлю;

- якщо учасник протягом одного року до дати оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю більше двох разів із замовником, який проводить таку спрощену закупівлю.

Відповідач-1 зауважив, що перевірка достовірності наданих учасником документів є правом, а не обов`язком замовника.

Відповідач-1 зазначив, що при розгляді документів учасника ТОВ «БК Дорпроект Буд», наданих у складі пропозиції учасника спрощеної закупівлі, замовник не вбачив підстав для сумнівів щодо якості цих документів, тому не звернувся до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції за підтвердження їх достовірності.

Таким чином, відповідач-1 наполягає на тому, що з його сторони відсутні порушення законодавства про публічні закупівлі та відповідач-1 не вчиняв дій, що не відповідають інтересам територіальної громади щодо прозорого та ефективного використання бюджетних коштів.

Вищевказане, на думку відповідача-1, свідчить про те, що він вжив всіх необхідних заходів для уникнення неякісного виконання робіт за укладеним договором, і як наслідок, неефективного використання бюджетних коштів.

За таких обставин, за твердженням відповідача-1, відсутні підстави вважати, що договір, укладений між Комунальним некомерційним підприємством "Міська клінічна лікарня №6" Дніпровської міської ради" та ТОВ «БК Дорпроект БУД» є правочином, що порушує публічний порядок та таким, що спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, територіальної громади, незаконне заволодіння ним.

Крім того, відповідач-1 наполягає на тому, що з його сторони не було вчинено вказаний правочин з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Враховуючи вищевикладене, відповідач-1 вважає, що договір № 14-Г від 14.01.2022 має бути визнаний судом недійсним, як такий, що вчинений під впливом обману.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА-2.

Відповідач-2 відзиву на позов не надав.

ПЕРЕЛІК ОБСТАВИН, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

Предметом цього судового розгляду є вимоги прокурора про:

- визнання недійсним договору № 14-Г від 14.01.2022, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд";

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" на користь Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради отриманих коштів за договором № 14-Г від 14.01.2022 у сумі 16017769,53 грн., а з Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради одержані ним за рішенням суду 16017769,53 грн. стягнути в дохід держави.

Для правильного вирішення цього спору необхідно встановити відповідність учасника публічної закупівлі - Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі», під час участі у закупівлі UА-2021-12-16-009110-с.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД. ПОЗИЦІЯ СУДУ.

В електронній системі закупівель, 16.12.2021 опубліковано оголошення про проведення Комунальним некомерційним підприємством «Міська клінічна лікарня №6» Дніпровської міської ради спрощеної процедури закупівлі робіт: «Реконструкція мережі медичного киснепостачання Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня №6" Дніпровської міської ради" (надалі - КНП «МКЛ №6» ДМР) за адресою: вул. Ганни Барвінок, 1, м. Дніпро». Терапевтичний корпус.» (ідентифікатор закупівлі: UА-2021-12-16-009110-с).

Джерелом фінансування закупівлі визначено кошти місцевого бюджету на загальну суму 16737948,00 грн.

Спрощена закупівля здійснювалася відповідно до частини 3-1 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на момент оголошення закупівлі), згідно з яким на період дії встановленого Кабінетом Міністрів України карантину, відповідно до Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», закупівля товарів (крім лікарських засобів, вакцин або інших медичних імунобіологічних препаратів, розхідних матеріалів для надання медичної допомоги хворим на COVID-19 та медичних виробів для вакцинації від COVID-19, медичного обладнання для закладів охорони здоров`я, що надають допомогу пацієнтам, хворим на COVID-19, систем постачання медичних газів), робіт та послуг, пов`язаних з проектуванням та встановленням систем постачання медичних газів (у тому числі кисневих станцій, кріогенних ємностей, мереж централізованого киснепостачання та їх складових), а також інших послуг, необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), здійснюється в порядку, встановленому цим Законом для спрощених закупівель.

Участь у процедурі закупівлі прийняв 1 учасник: ТОВ "Будівельна компанія Дорпроект Буд" (код 43537588) з остаточною ціновою пропозицією 16 730 217,71 грн.

Протоколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою замовника № 274 від 29.12.2021 переможцем спрощеної закупівлі визначено єдиного учасника торгів ТОВ "Будівельна компанія Дорпроект Буд".

Визначаючи ТОВ "Будівельна компанія Дорпроект Буд" переможцем у закупівлі, замовник дійшов висновку, що його тендерна пропозиція відповідає вимогам оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмету закупівлі, відсутні будь-які підстави для відхилення пропозиції цього учасника.

За результатами процедури закупівлі між КНП «МКЛ №6» ДМР (надалі - замовник) та ТОВ "Будівельна компанія Дорпроект Буд" (надалі - виконавець, генеральний підрядник) укладено договір № 14-Г від 14.01.2022 (надалі - договір).

Згідно з п. 16.1. договору, цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками і діє до 31.12.2022, а у частині розрахунків - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором.

Відповідно до п. 1.1 договору, генеральний підрядник зобов`язується виконати у 2022 році замовнику роботи реконструкції: за ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи («Реконструкція мережі медичного киснепостачання КНП «МКЛ № 6» ДМР за адресою вул. Ганни Барвінок, 1, м. Дніпро». Терапевтичний корпус.).

Відповідно до п. 1.4. договору, виконавець розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 01.04.2022.

Відповідно до п. 2.1 договору, договірна ціна робіт визначається на основі кошторису, що є невід`ємною частиною договору (додаток № 2), є динамічною і складає 16 730 217,71 грн.

Додатковою угодою № 2 від 31.03.2022 сторони виклали п. 1.4. договору у новій редакції: Виконавець розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 31.05.2022.

Додатковою угодою № 3 від 31.05.2022 сторони виклали п. 1.4. договору у новій редакції: Виконавець розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 31.07.2022.

Додатковою угодою № 3-Г від 29.07.2022 сторони виклали п. 1.4. договору у новій редакції: Виконавець розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 31.12.2022.

Додатковою угодою № 4 від 10.10.2022 сторони домовилися затвердити корегування проектно-кошторисної документації, пов`язані з усуненням недоліків проектно-кошторисної документації, виявлених в процесі виконання робіт та неможливістю придбання частини обладнання і матеріалів через воєнну агресію Росії на території України.

Додатковою угодою № 5 від 10.10.2022 зменшено договірну ціну робіт на 5 819,84 грн., та викладено п. 2.1. договору у новій редакції: Договірна ціна робіт визначається на основі кошторису, що є невід`ємною частиною договору (додаток № 2), є динамічною і складає 16 724 397,87 грн., у тому числі ПДВ - 1 260 586,64 грн.

Додатковою угодою № 6 від 18.10.2022 внесено зміни до змісту укладеного договору щодо місцезнаходження та банківських реквізитів сторін.

Додатковою угодою № 7 від 21.10.2022 та додатковою угодою № 8 від 28.10.2022 викладено в такій редакції п. 2.1 договору: Договірна ціна робіт визначається на основі кошторису, що є невід`ємною частиною договору (додаток № 2), є динамічною і складає 16 724 397,87 грн., у тому числі ПДВ - 1 260 586,64 грн.

Додатковою угодою № 9 від 20.12.2022 внесено зміни до змісту укладеного Договору щодо місцезнаходження та банківських реквізитів сторін.

Додатковою угодою № 10 від 30.12.2022 сторони виклали п. 1.4. договору у новій редакції: Виконавець розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 31.03.2023.

Також сторони виклали п. 16.1. договору у новій редакції: Цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками і діє до 31.12.2023, а у частині розрахунків - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором.

У додатковій угоді № 10 від 30.12.2022 сторони домовились викласти у новій редакції Додаток № 3 «Календарний графік» та Додаток № 4 «План фінансування», які є невід`ємними частинами договору.

Додатковою угодою № 11 від 31.03.2022 сторони виклали п. 1.4. договору у новій редакції: Виконавець розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору і завершить виконання робіт до 20.05.2023.

Також сторони домовились викласти у новій редакції Додаток № 3 «Календарний графік» та Додаток № 4 «План фінансування», які є невід`ємними частинами договору.

Додатковою угодою № 12 від 05.04.2023 сторони погодилися внести зміни до реквізитів Додаткової угоди № 11.

Відповідно до п. 11.8. договору, замовник може, при наявності бюджетних коштів на розрахунковому рахунку, протягом 10 робочих днів надати виконавцю аванс на придбання матеріалів, конструкцій, виробів у розмірі не більше 30% від вартості річного обсягу робіт (даний пункт погоджується під час укладення договору) за цим договором згідно постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 «Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти».

Статтею 193 ГК України визначено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону та інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Приписи частини 7 статті 193 Господарського кодексу України та статті 525 Цивільного кодексу України встановлюють загальне правило щодо заборони односторонньої відмови від зобов`язання або односторонньої зміни його умов, що кореспондується із вимогами статті 629 Цивільного кодексу України щодо обов`язковості договору для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 202 Господарського кодексу України та статтею 598 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняються виконанням, проведеним належним чином.

На виконання п. 11.8. договору, замовник перерахував виконавцю аванс у загальному розмірі 16 017 769,53 грн., що підтверджується інформацією, опублікованою на Єдиному веб-порталі використання публічних коштів (т.1 а.с. 110 - 112).

Разом з цим, переможець закупівлі ТОВ "Будівельна компанія Дорпроект Буд" не відповідав кваліфікаційним критеріям процедури закупівлі щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного за предметом закупівлі договору.

Так, згідно з п. 2 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», у тендерній документації зазначаються такі відомості: один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Згідно з ч. 2 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв, зокрема, щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).

Додатком "Кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям" до оголошення UА-2021-12-16-009110-с до учасників закупівлі було висунуто критерій наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів). Наявність відповідного досвіду мало бути підтверджено довідкою, згідно взірця, що наведений у Додатку 6 тендерної документації, де учасник зазначає інформацію про наявність досвіду виконання аналогічного договору з урахуванням вимог норм ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд». За умовами оголошення, замовник мав надати не менше однієї копії такого договору (завіреної належним чином) та надати акти про виконані роботи, лист-відгук по наданій копії договору за підписом та відтиском печатки замовника товару або надання послуги, виконанню робіт за договором із зазначенням номеру, дати договору та переліку товару, послуг або робіт).

З метою документального підтвердження наявності досвіду виконання аналогічного договору представником ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» було надано:

- копію договору будівельного субпідряду № 05/06.2021 від 04.06.2021, укладеного із Виробничо-комерційною фірмою «Діод ЛТД» ТОВ, за умовами якого йому доручено виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція системи киснепостачання (облаштування кисневої рампи та внутрішньої системи киснепостачання інфекційного) КНП «Маньківська БЛ» у смт. Маньківка Черкаської області» на суму 2 069 432,45 грн.;

- довідку про виконання аналогічного договору № 031-12/21 від 17.12.2021, в якій повідомлено про наявність досвіду для виконання робіт за предметом закупівлі за вищезазначеним договором з Виробничо-комерційною фірмою «Діод ЛТД» ТОВ;

- лист-відгук ВКФ «Діод ЛТД» ТОВ № 1/12-2021 від 15.12.2021 про те, що товариство у 2021 році виконало роботи за Договором № 05/06.2021 від 04.06.2021 «Реконструкція системи киснепостачання (облаштування кисневої рампи та внутрішньої системи киснепостачання інфекційного) КНП «Манківська БЛ» смт. Манківка Черкаської області» та зарекомендувало себе з найкращої сторони, дотримуючись високої якості робіт та дотримуючись строків виконання робіт, зазначених у договорі;

- копії Акта № 1 приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в за серпень 2021 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за серпень 2021 року за формою КБ-3, підписану Виробничо-комерційною фірмою «Діод ЛТД» ТОВ та ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд».

Разом з тим, відповідно до інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, Комунальним некомерційним підприємством «Маньківська багатопрофільна лікарня» Маньківської селищної ради здійснено єдину закупівлю робіт з реконструкції системи киснепостачання (облаштування кисневої рампи та внутрішньої системи киснепостачання інфекційного) КНП «Маньківська БЛ» у смт. Маньківка Черкаської області (UА-2021-01-10-005230-с).

За результатами вказаної закупівлі, між КНП «Маньківська БЛ» МСР та ФОП Кущенко Г.М. укладено договір підряду №1 від 05.05.2021 на суму 325 963,00 грн.

На запит Центральної окружної прокуратури міста Дніпра № 04/54-4667ВИХ-23 від 31.05.2023, направлений в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», КНП «Маньківська БЛ» МСР повідомила, що роботи з реконструкції системи киснепостачання виконані ФОП Кущенко Геннадієм Миколайовичем у відповідності до договору № 1 від 05.05.2021 на суму 325963,00 грн.

Також комунальним закладом повідомлено, що суб`єкти господарювання ВКФ «Діод ЛТД» та ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» їм невідомі, у договірних відносинах з ними лікарня не перебувала.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідач-2 під час розгляду цієї справи не спростував належними та допустимими доказами твердження прокурора про подання ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» у складі тендерної пропозиції завідомо неправдивих доказів наявності у учасника досвіду виконання аналогічних договорів та не довів факту реального виконання ним договору будівельного субпідряду № 05/06.2021 від 04.06.2021.

Таким чином, у наданих переможцем у складі тендерної пропозиції Акті за формою КБ-2в та довідки за формою КБ-3, підписаних представниками Виробничо-комерційної фірми «Діод ЛТД» ТОВ та ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд», зазначено недостовірні відомості щодо факту виконання учасником робіт за аналогічним договором.

Учасником ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» у складі тендерної пропозиції для участі у спрощеній закупівлі UА-2021-12-16-009110-с було подано завідомо неправдиві документи щодо виконання учасником робіт за аналогічним договором, а саме: договір будівельного субпідряду № 05/06.2021 від 04.06.2021, довідку про виконання аналогічного договору № 031-12/21 від 17.12.2021, лист-відгук ВКФ «Діод ЛТД» ТОВ № 1/12-2021 від 15.12.2021, копії Акта №1 приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в за серпень 2021 року та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за серпень 2021 року за формою КБ-3.

За таких обставин, тендерна пропозиція ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» (переможця закупівлі) не відповідала умовам тендерної документації, а учасник не відповідав кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі».

Пунктом 1 частини 13 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі.

За таких обставин, замовник мав відхилити тендерну пропозицію ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» у спрощеній закупівлі UА-2021-12-16-009110-с з підстав невідповідності учасника кваліфікаційним критеріям.

При цьому, оцінюючи наявність вини замовника у прийнятті тендерної пропозиції ТОВ «Будівельна компанія «Дорпроект Буд» слід зазначити про таке.

Частиною 15 ст. 29 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

А отже, чинним законодавством передбачено тільки право, а не обов`язок замовника публічної закупівлі звертатись за підтвердженням інформації щодо відповідності учасника кваліфікаційним критеріям оголошення про закупівлю, наданої таким учасником.

У такому випадку, за відсутності прямо передбаченого законом обов`язку вчинення замовником публічної закупівлі певних дій, невчинення замовником таких дій не може бути визнане порушенням умов законодавства у сфері публічних закупівель.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права або інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Аналогічні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 01 жовтня 2019 року у справі № 910/3907/18.

Відтак, застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду (принцип процесуальної економії) (п. 94 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19).

В постановах Великої палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 915/105/18, Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 26 січня 2022 року у cправі № 924/637/20 викладено правову позицію про те, що визнання недійсним рішення тендерного комітету взагалі не вимагається для захисту прав держави, оспорюване рішення тендерного комітету вичерпало дію фактом укладення Договору.

Законом України «Про публічні закупівлі» Закону № 922-VIII (надалі - Закон) встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно ст. 5 Закону, закупівлі здійснюються, у тому числі, за принципами максимальної економії, ефективності та пропорційності.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Дії відповідача з подання у складі тендерної пропозиції для участі у спрощеній закупівлі UА-2021-12-16-009110-с завідомо неправдивих документів щодо відповідності учасника кваліфікаційним критеріям закупівлі свідчать про наявність умислу, спрямовані на порушення встановленого юридичного господарського порядку з метою одержання права на укладення договору із замовником не на конкурентних засадах. Що не узгоджується із законною господарською діяльністю у сфері публічних закупівель, а отже, суперечить інтересам держави та суспільства, оскільки порушує правові та економічні засади функціонування вказаної сфери суспільних відносин, не сприяє, а навпаки обмежує розвиток конкуренції у державі.

Закон не визначає прямо підстави для недійсності результатів закупівлі (торгів, аукціону). Разом з тим такі підстави можуть бути встановлені спеціальним законодавством. До договорів, укладених за результатами закупівлі, застосовуються загальні правила з урахуванням особливостей, що встановлюються відповідними актами законодавства.

Відповідно до ч. 3 ст. 228 ЦК України, у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін в разі виконання правочину обома сторонами в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне з неї першій стороні на відшкодування одержаного. При наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Подання учасником у складі тендерної пропозиції завідомо неправдивих документів та відсутність реальної конкуренції унеможливлює прозору та відкриту процедуру закупівлі, чим порушуються інтереси держави та суспільства, з огляду на що встановлене у визначеному порядку порушення законодавства про захист економічної конкуренції є підставою для визнання недійсними результатів закупівлі (торгів, аукціону) у випадку, якщо це передбачено спеціальним законодавством, та для визнання недійсним відповідного договору, укладеного з переможцем, відповідно до ч. 3 ст. 228 ЦК України.

За таких обставин, позовні вимоги прокурора про визнання недійсним договору № 14-Г від 14.01.2022, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд", - є обґрунтованими.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.09.2024 у справі № 918/1043/21 зазначила, що за змістом ст. 216 ЦК України наслідком недійсності правочину є застосування двосторонньої реституції незалежно від добросовісності сторін правочину. У ст. 216 ЦК України сформульовані загальні правила щодо правових наслідків недійсності правочинів, які застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів, що, власне, і вказано у ч. 3 цієї статті Кодексу.

Відступаючи від власних висновків, викладених у п. 72, 81.2 постанови від 20.07.2022 у справі № 923/196/20, Велика Палата Верховного Суду у справі № 918/1043/21, враховуючи буквальне тлумачення змісту ст. 216 ЦК України, вказала, що позивач, який заявляє вимогу про повернення йому в натурі переданого за недійсним правочином або відшкодування вартості переданого, заявляє реституційну вимогу, яку суд за існування для того підстав задовольняє, застосовуючи двосторонню реституцію, якщо законом не встановлені особливі умови застосування правових наслідків недійсності правочину або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів.

Водночас, ч. 3 ст. 228 ЦК України визначає особливі правові наслідки недійсності договору, який суперечить інтересам держави і суспільства та застосування яких ставиться в залежність від наявності умислу у сторін, зокрема:

1) при наявності умислу в обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного;

2) при наявності умислу лише в однієї зі сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Як було встановлено судом під час розгляду цієї справи, у даному випадку під час укладення оспорюваного договору № 14-Г від 14.01.2022, який суперечить інтересам держави і суспільства, мав місце умисел лише однієї з його сторін - Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд".

А отже, одержані останнім на виконання умов договору від замовника грошові кошти у розмірі 16 017 769,53 грн. мають бути повернуті Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" на користь Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради.

Відповідно, позовні вимоги прокурора у цій частині є обґрунтованими.

Стосовно ж вимог прокурора про стягнення з Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради одержаних ним за рішенням суду грошових коштів у розмірі 16 017 769,53 грн. в дохід держави слід зазначити про таке.

Як було вказано вище, частиною 3 ст. 228 ЦК України встановлено, що при наявності умислу лише в однієї зі сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Визначена законодавцем конструкція провадження реституції за договором, який суперечить інтересам держави і суспільства, має своєю метою:

1) недопущення випадку збагачення стороною договору, яка мала незаконний умисел під час його укладання, в результаті фактичного виконання договору та отримання оплати за виконані роботи, незважаючи на те, що такий договір був укладений з порушенням вимог закону;

2) запобігання реалізації особами умислу на укладання договорів, які суперечать інтересам держави і суспільства, через ризик відсутності грошової компенсації (оплати) за надані ними послуги за такими договорами;

3) недопустимість незаконного збагачення замовника у випадку, якщо умисел на укладання договору, який суперечить інтересам держави і суспільства, мав саме виконавець, внаслідок отримання безкоштовних робіт/послуг.

Фактично, частиною 3 ст. 228 ЦК України передбачено, що при наявності умислу лише в однієї зі сторін договору, така сторона має передати отримане нею на виконання відповідного договору в дохід держави.

Незважаючи на застосування законодавцем конструкції повернення стороною, що допустила умисел, отриманого за договором шляхом повернення отриманого на користь іншої сторони, і саме іншою стороною, що протиправного умислу не допускала, перерахування в дохід держави, у останньої зберігається те, що вона отримала за цим договором.

На прикладі спірного договору, виконавець має повернути грошові кошти, отримані за виконані ним роботи, замовнику. А замовник, мав би перерахувати вартість отриманих робіт в дохід держави, однак, маючи повністю виконані виконавцем роботи.

Така конструкція передбачає застосування заходів відповідальності лише до винної сторони: ця сторона позбавляється права отримати оплату за виконані нею роботи; та не передбачає заходів відповідальності для сторони, що порушень законодавства не допускала: у такої сторони у користуванні зберігається виконане за договором, а оплата, яка мала бути спрямована на користь виконавця, натомість спрямовується у державний бюджет.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 цієї статті, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії.

Загальні засади (принципи) цивільного права втілюються у конкретних нормах права та умовах договорів, регулюючи конкретні ситуації так, коли кожен з учасників відносин зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, захищати власні права та інтереси, а також дбати про права та інтереси інших учасників, передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам і інтересам інших осіб, закріпляти можливість адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Главою 24 ГК України загальні засади відповідальності учасників господарських відносин урегульовано таким чином, що господарсько-правова відповідальність передбачена за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Тож, справедливість, добросовісність, розумність як загальні засади цивільного законодавства є застосовними у питаннях застосування господарсько-правової відповідальності.

Однак, у даному випадку замовником було виконано свої зобов`язання за оскаржуваним договором, перераховано на користь виконавця грошові кошти, а виконавцем було порушено його зобов`язання за договором та не виконано будівельні роботи.

Належні та допустимі докази виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" робіт за договором № 14-Г від 14.01.2022 в матеріалах справи відсутні.

Представник Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради у судових засіданнях у цій справі пояснив, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" не було виконано будівельних робіт за договором № 14-Г від 14.01.2022.

А отже, замовник робіт нічого не отримав від виконавця, і, відповідно, у замовника відсутнє зобов`язання перераховувати вартість того, що він не отримав (мається на увазі вартість виконаних робіт).

За таких обставин, зобов`язання Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради перерахувати в дохід держави одержані ним за цим рішенням суду грошові коштів у розмірі 16 017 769,53 грн. суперечить принципам справедливості та розумності. Оскільки, за відсутності у Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради виконаних робіт, щодо який здійснювалась публічна закупівля, фактично буде покладенням відповідальності на особу, яка нічого не отримала, та не допускала протиправного умислу та порушень вимог законодавства.

А отже, вимоги прокурора про стягнення з Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради одержаних ним за рішенням суду грошових коштів у розмірі 16 017 769,53 грн. в дохід держави - є необґрунтованими.

ЩОДО НАЯВНОСТІ ПІДСТАВ ПРЕДСТАВНИЦТВА ПРОКУРОРОМ ІНТЕРЕСІВ ДЕРЖАВИ ПІД ЧАС РОЗГЛЯДУ ДАНОГО СПОРУ:

Відповідно до частини третьої статті 3 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із частиною третьою статті 41 ГПК України, у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано ст. 23 Закону України "Про прокуратуру". Зазначена стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина 3). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини 4). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина 7).

У постанові Великої палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 містяться такі правові висновки стосовно представництва прокурором держави в суді: бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк; звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення; невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо; прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим; частина 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11 (підпункти 6.21, 6.22), від 26.02.2019 у справі № 915/478/18 (підпункти 4.19, 4.20), від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц (пункт 26), від 18.03.2020 у справі № 553/2759/18 (пункт 35), від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20 (підпункт 8.5), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 80), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 75), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.16) і №922/1830/19 (підпункт 7.1)).

Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18 (пункт 35), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 76), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.17) і № 922/1830/19 (підпункт 7.2)). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункт 27), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.18) і № 922/1830/19 (підпункт 7.3)).

У пункті 55 постанови від 14.12.2022 у справі № 2-3887/2009 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що ці висновки актуальні також щодо участі територіальної громади в цивільних правовідносинах та судовому процесі.

Суд враховує і те, що в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування (стаття 7 Конституції України).

Відповідно до частин першої та другої статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 22.12.2022 зі справи №904/123/22, органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території. Так, частинами першою та другою статті 143 Конституції України передбачено, зокрема, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції. Обласні та районні ради затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку відповідних областей і районів та контролюють їх виконання; затверджують районні і обласні бюджети, які формуються з коштів державного бюджету для їх відповідного розподілу між територіальними громадами або для виконання спільних проектів та з коштів, залучених на договірних засадах з місцевих бюджетів для реалізації спільних соціально-економічних і культурних програм, та контролюють їх виконання; вирішують інші питання, віднесені законом до їхньої компетенції.

Водночас, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №469/1044/17 зазначено про те, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави і в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган, як така сторона, може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу, як сторони правочину, має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів, не реагуючи на повідомлення прокурора про наявність підстав для звернення до суду (абз. 3 частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Аналогічний висновок наведений у постановах Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №917/341/19, від 02.02.2021 у справі № 922/1795/19, від 07.04.2021 у справі № 917/273/20, від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.

Зазначені правові висновки були підтримані Верховним Судом у постановах від 07 березня 2024 року у cправі № 910/401/23, від 24.05.2023 у справі № 927/366/22.

Листами від 06.06.2023 № 04/54-4846ВИХ-23, від 05.12.2023 № 04/54-10134ВИХ-23 прокурор повідомляв Дніпровську міську раду про виявлені порушення інтересів держави та просив повідомити про те, чи вживались та чи будуть вживатися заходи шляхом звернення до суду з відповідним позовом про усунення порушень законодавства про публічні закупівлі, визнання недійсним укладеного договору та повернення отриманих виконавцем за таким договором грошових коштів.

У відповідь, листами від 23.06.2023 № 7/11-1295, від 19.12.2023 № 7/11-2602 представник Дніпровської міської ради повідомив, що ним вживаються заходи претензійно-позовної роботи та планується звернення до суду із позовом про визнання недійсним укладеного договору та повернення отриманих виконавцем за таким договором грошових коштів.

Однак, станом на 29.01.2024 Дніпровською міською радою позовної заяви про визнання недійсним договору № 14-Г від 14.01.2022 та повернення отриманих виконавцем за таким договором грошових коштів до суду подано не було.

Листом від 05.12.2023 № 04/54-10133ВИХ-23 прокурор повідомляв Комунальне некомерційне підприємство Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради про виявлені порушення інтересів держави та просив повідомити про те, чи вживались та чи будуть вживатися заходи шляхом звернення до суду з відповідним позовом про усунення порушень законодавства про публічні закупівлі, визнання недійсним укладеного договору та повернення отриманих виконавцем за таким договором грошових коштів.

Листом № 9/613 від 12.12.2023 представник Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради повідомив, що ним спрямовано до Господарського суду Дніпропетровської області позовну заяву про визнання недійсним договору № 14-Г від 14.01.2022, як такого, що вчинений під впливом обману (справа № 904/5402/23).

Однак, заходів щодо фактичного повернення отриманих виконавцем за договором № 14-Г від 14.01.2022 грошових коштів Комунальним некомерційним підприємством Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради вчинено не було, а у задоволенні позовних вимог у справі № 904/5402/23 було відмовлено рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 12.03.2024, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 20.05.2024.

Листом від 29.01.2024 № 54-765ВИХ-24 прокурор повідомив Дніпровську міську раду про прийняте ним рішення звернутись до суду з цим позовом.

За таких обставин, прокурором при зверненні до суду з цим позовом було дотримано порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Порушення ж інтересів держави у даному випадку полягає у не дотриманні учасником встановленої законом процедури закупівлі. Дотримання учасниками публічних закупівель вимог чинного законодавства та контроль за фактичною реалізацією процедури публічної закупівлі є беззаперечним інтересом держави та територіальної громади.

А отже, в даному випадку наявні підстави для звернення прокурора до суду за даним позовом в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, як розпорядника бюджетних коштів.

ПЕРЕЛІК ДОКАЗІВ, ЯКИМИ СТОРОНИ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ АБО СПРОСТОВУЮТЬ НАЯВНІСТЬ КОЖНОЇ ОБСТАВИНИ, ЯКА Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

Обставини, на які посилається прокурор, доводяться інформацією з електронної системи закупівель (том 1 а.с. 34 - 48), договором № 05/06.2021 від 04.06.2021 з додатками (т. 1 а.с. 49 - 53), довідкою про вартість виконаних будівельних робіт (том 1 а.с. 53), актом приймання виконаних будівельних робіт (том 1 а.с. 54 - 71), довідкою про виконання аналогічного договору (том 1 а.с. 71), листом - відгуком (том 1 а.с. 72), довідкою від 17.12.2021 № 2258-12/21 (том 1 а.с. 72), протоколом розкриття тендерних пропозицій (том 1 а.с. 73), протоколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою (том 1 а.с. 74), повідомленням про намір укласти договір (том 1 а.с. 74 - 75), договором № 14-Г від 14.01.2022 з додатками (том 1 а.с. 75 - 85), додатковими угодами до договору № 14-Г від 14.01.2022 разом з повідомленнями про внесення змін договору про закупівлю (том 1 а.с. 85 - 108), звітом про результати проведення процедури закупівлі (том 1 а.с. 109 - 110), платіжними документами (том 1 а.с. 110 - 112), статутом Комунального некомерційного підприємства "Міська клінічна лікарня №6" Дніпровської міської ради" (том 1 а.с. 113 - 119), листом від 31.05.2023 № 04/54-4702ВИХ-23 (том 1 а.с. 120 - 121), листом ДПС № 22013/5/4-36-04-03-08 від 14.06.2023 (том 1 а.с. 121), листом від 31.05.2023 № 04/54-4667ВИХ-23 (том 1 а.с. 122 - 123), листом № 293 від 31.05.2023 (том 1 а.с. 123), договором підряду № 1 від 05.05.20241 (том 1 а.с. 124 - 125), звітом про виконання договору про закупівлю (том 1 а.с. 126 - 127), звітом про договір про закупівлю (том 1 а.с. 127 - 128), обсягами робіт (том 1 а.с. 128), листуванням між прокурором та учасниками справи (том 1 а.с. 129 - 155).

Обставини, на які посилається позивач, доводяться рішеннями ДМР про виділення бюджетних коштів (том 2 а.с. 42 - 50).

ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ.

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити у частині:

- визнання недійсним договору № 14-Г від 14.01.2022, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд".

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" на користь Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради отриманих за договором № 14-Г від 14.01.2022 грошових коштів у розмірі 16 017 769,53 грн.

У задоволенні позовних вимог про стягнення з Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради одержаних ним за рішенням суду грошових коштів у розмірі 16 017 769,53 грн. в дохід держави - слід відмовити.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача.

Разом з цим, відповідно ч. 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

У зв`язку з тим, що спір у цій справі виник саме внаслідок неправомірних дій відповідача-2, витрати зі сплати судового збору слід покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд".

Керуючись положеннями Господарського Кодексу України, Цивільного кодексу України, ст. 73, 74, 123, 129, 232, 233, 236-241, 326, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Визнати недійсним договір № 14-Г від 14.01.2022, укладений між Комунальним некомерційним підприємством Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд".

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" (місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, вул. Майдан Озерний, буд. 12, каб. 4; ідентифікаційний код: 43537588) на користь Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради (місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, вул. Батумська, 13; ідентифікаційний код: 01984441) отримані за договором № 14-Г від 14.01.2022 грошові кошти у розмірі 16 017 769,53 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Дорпроект Буд" (місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, вул. Майдан Озерний, буд. 12, каб. 4; ідентифікаційний код: 43537588) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (місце реєстрації: 49044, м. Дніпро, пр-т Дмитра Яворницького, 38; ідентифікаційний код: 02909938) витрати зі сплати судового збору у розмірі 194 635,63 грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Відмовити у задоволенні позовних вимог про стягнення з Комунального некомерційного підприємства Міська клінічна лікарня № 6 Дніпровської міської ради одержаних ним за рішенням суду грошових коштів у розмірі 16 017 769,53 грн. в дохід держави.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржено в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України, протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений та підписаний 19.12.2024.

Суддя М.О. Ніколенко