ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
================================================================
УХВАЛА

19 грудня 2024 року Справа № 915/703/24

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області, у складі судді Семенчук Н.О., розглянувши справу,

за позовом: заступника керівника Миколаївської окружної прокуратури, вул.Бузький бульвар, 15, м.Миколаїв, 54006

електронна пошта:

в інтересах держави в особі: Південного офісу Держаудитслужби (вул.Канатна, 83, м.Одеса, 65012, електронна пошта: ) в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, вул.Спаська, 42-а, м.Миколаїв, 54001

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю Містдорбуд, вул.Панікахи, буд.2, м.Дніпро, Дніпропетровська область, 49041

до відповідача-2: Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області, вул.Галини Петрової, буд.2А, м.Миколаїв, 54029

електронна пошта:

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:

Південне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України, вул.Канатна, 83, м.Одеса, 65012

електронна пошта:

про: - визнання недійсним договору про закупівлю робіт як такого, що суперечить інтересам держави й суспільства з умислу однієї сторони, та застосування наслідків недійсності,-

Заступник керівника Миколаївської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області звернувся до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою від 13.06.2024 (вх.№7042/24 від 13.06.2024) до Товариства з обмеженою відповідальністю Містдорбуд, Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області, у якій просить суд:

- визнати недійсним договір про закупівлю від 11.11.2019 №40-Б укладений між Службою автомобільних доріг Миколаївської області (з 31.03.2023 перейменовано на Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області) та Товариством з обмеженою відповідальністю Містдорбуд за результатами закупівлі UA-2019-09-02-000954-b;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Містдорбуд на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області 500 000,00 грн., а з Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області одержані ним за рішенням суду 500 000,00 грн. стягнути в дохід держави.

Позовна заява обґрунтовується тим, що:

Службою відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області (далі Служба) в електронній системі закупівель опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів (ідентифікатор публічної закупівлі UA-2019-09-02-000954-b) щодо закупівлі робіт за предметом ДК 45230000-8 будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (Експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Миколаївської області), очікувана вартість якого складає 3 685 910 грн.

Тендерні пропозиції з метою участі у відкритих торгах подано трьома учасниками: ПП Будівельна фірма Миколаївавтодор (), ТОВ Патчер () та ТОВ Місторбуд ().

За результатами проведених торгів між ТОВ Місторбуд та Службою укладено договір №40-Б від 11.11.2019, предметом якого є ДК 45230000-8 будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (Експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Миколаївської області), на загальну суму 3 685 910 грн.

У подальшому, 28.12.2019 сторони уклали додаткову угоду №1 до договору від 11.11.2019 №40-Б про зменшення ціни договору на 3 185 910 грн. Фактична ціна договору №40-Б на момент укладення додаткової угоди складала 500 000 грн.

Відповідно до звіту від 03.01.2020 про виконання договору від 11.11.2019 №40-Б, Службою перераховано ТОВ Містдорбуд кошти у загальній сумі 500 000 грн.

У подальшому рішенням адміністративної колегії Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 16.09.2021 №65/49-р/к у справі №24-02/2020 визнано, що ТОВ Містдорбуд та ТОВ Патчер вчинили порушення, передбачене п.4 ч.2 ст.6, п.1 ст.50 Закону України Про захист економічної конкуренції, у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів із закупівлі.

Адміністративна колегія Південного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України у рішенні від 16.09.2021 дійшла висновку, що ТОВ Містдорбуд та ТОВ Патчер при участі у процедурі відкритих торгів на закупівлю за предметом ДК 45230000-8 будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (Експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Миколаївської області) за ідентифікатором UA-2019-09-02-000954-b, не конкурували, а співпрацювали між собою, були незацікавленими у забезпеченні об`єктивності процедури обрання замовником переможця у зв`язку з попередньою обізнаністю щодо результатів торгів. Цінові пропозиції були результатом домовленостей між ними, а не їх змагання на торгах. Такі дії, в умовах конкурсу не були б можливими за умови самостійної поведінки кожного з учасників.

Узгодивши свої поведінки та пропозиції конкурсних торгів, вказані суб`єкти господарювання усунули конкуренцію та змагальність між собою, а отже, спотворили результати проведених замовником торгів, порушивши право замовника на отримання найбільш ефективного для нього результату, тобто вчинили антиконкурентні узгоджені дії, заборонені Законом України Про захист економічної конкуренції

Договір, укладений за підсумками тендера, результати якого спотворено антиконкурентними узгодженими діями його учасниками, підлягає визнанню недійсним як такий, що завідомо суперечить інтересам держави та суспільства з умислу ТОВ Містдорбуд на підставі ст. 203, 215, 228 ЦК України.

Порушення ТОВ Містдорбуд законодавства про захист економічної конкуренції у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів проведеної Службою закупівлі, не сумісне з основними засадами цивільного законодавства, оскільки є проявом недобросовісної поведінки учасника цивільних відносин, призводить до порушення ним меж здійснення його цивільних прав, порушує принцип добросовісної конкуренції серед учасників, який установлено Законом України Про публічні закупівлі, нівелює мету проведення конкурентної процедури закупівлі та загалом негативно впливає на економічні процеси у державі та суспільстві.

Прокуратура зазначає, що через вчинення ТОВ Містдорбуд та ТОВ Патчер антиконкурентних узгоджених дій змагання між зазначеними суб`єктами господарювання під час підготовки та участі в торгах не відбувалося, тобто суб`єкти господарювання не намагалися здобути завдяки власним досягненням переваги над іншими учасниками торгів. Унаслідок цього замовник був змушений обрати найкращу запропоновану цінову пропозицію, яка склалася не завдяки економічній конкуренції, а в результаті узгодженої неконкурентної поведінки.

Тому дії ТОВ Містдорбуд спрямовані на порушення встановленого юридичного господарського порядку з метою одержання права на укладення договору не на конкурентних засадах, що не узгоджується із законною господарською діяльністю у сфері публічних закупівель, а отже, суперечить інтересам держави та суспільства, оскільки порушує правові та економічні засади функціонування вказаної сфери суспільних відносин, не сприяє, а навпаки, обмежує розвиток конкуренції у державі.

Вказує, що у діях ТОВ Містдорбуд вбачається наявність умислу на вчинення правочину, який завідомо суперечить інтересам держави та суспільства.

Щодо наслідків недійсності правочину, то прокуратура зазначає, що враховуючи наявність умислу лише у Містдорбуд, як сторони оспорюваного договору, одержані ним кошти в сумі 500 000 грн. за цим правочином повинні бути повернуті іншій стороні договору, а отримані нею за рішенням суду кошти стягнуті в дохід держави.

Позовні вимоги обґрунтовано приписами ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України Про прокуратуру, ст. 202, 203, 215, 228, 256, 267 Цивільного Кодексу України.

Ухвалою суду від 03.09.2024 зупинено провадження у справі № 915/703/24 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду в касаційному порядку справи № 918/1043/21.

Прокурор через систему «Електронний суд» надав заяву (вх.№14746/24) в якій зазначає, що Постановою Великої Палати Верховного суду від 18.09.2024 у справі №918/1043/21 прийнято остаточне рішення, яке оприлюднене 24.09.2024. Отже, відсутні обставини, які були підставою для зупинення провадження у справі №915/703/24, а саме Великою Палатою Верховного Суду розглянуто справу №918/1043/21. У зв`язку з цим просить суд поновити провадження у справі №915/703/24.

У відповідності до ч.1 ст.230 ГПК України, провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Оскільки обставини які були підставою зупинення провадження у справі відпали, то провадження у справі слід поновити.

Згідно з приписами ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити "розумним", не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

З огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, з метою забезпечення законних прав та інтересів усіх учасників судового процесу, повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу поза межами встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку, але у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для вирішення судом спору.

Керуючись ст.ст.230, 232, 234, 235 Господарського процесуального Кодексу України, - суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити провадження у справі.

2. Розглянути справу №915/703/24 поза межами встановленого Господарським

процесуальним кодексом України строку у розумний строк.

3. Підготовче засідання призначити на 21.01.2025 о 12:00,

у господарському суді Миколаївської області за адресою: м.Миколаїв, вул.Вадатурського Олексія (вул.Фалеєвська), 14.

4. Звернути увагу учасників справи на наступне:

- судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 13 ГПК України);

- кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 ГПК України);

- учасники справи мають права та обов`язки, передбачені ст. 42, 46 ГПК;

- заяви, клопотання і заперечення щодо процесуальних питань подаються в порядку, встановленому ГПК України (ч. 3 ст. 169 ГПК України); якщо такий порядок приписами ГПК України не встановлений, то заяви, клопотання і заперечення щодо процесуальних питань слід подавати до суду в письмовій формі (ч. 3 ст. 169 ГПК України);

- повноваження представників учасників справи, а також документи, що підтверджують повноваження представників, врегульовані приписами ст. 56-61 ГПК України;

- порядок подання доказів, а також наслідки несвоєчасного подання доказів врегульовані ст. 80 ГПК України;

- копії письмових доказів, які подаються до суду, оформлюються відповідно до вимог ст. 91 ГПК України.

5. Попередити учасників справи про те, що відповідно до ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною десятою статті 188 цього Кодексу.

6. Повідомити учасників справи, що відповідно до ч.6 ст.6 ГПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи в обов`язковому порядку реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), для забезпечення обміну документами. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Суд зазначає про обов`язок осіб, зазначених у ст. 6 ГПК України, зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами (абз. 3 ч. 7 ст. 42 ГПК України).

7. Повідомити учасників справи про те, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

8. З урахуванням положень ст. 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю - рекомендувати у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці представників учасників справи подавати до суду заяви про розгляд справи в їхній відсутності за наявними матеріалами в порядку ч. 3 ст. 196 ГПК України.

9. На вебсторінці Господарського суду Миколаївської області на офіційному вебпорталі судової влади України в Інтернет за посиланням: http://mk.arbitr.gov.ua/sud5016/ учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається.

Ухвала суду, у відповідності до ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Семенчук