ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2024 р. Справа№ 910/8755/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мальченко А.О.

суддів: Скрипки І.М.

Козир Т.П.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи матеріали апеляційної Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.09.2024

у справі № 910/8755/24 (суддя Г.П. Бондаренко - Легких)

за позовом Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Синтез Ойл»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі»

про стягнення 301439685, 98 грн,

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі»

до Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Синтез Ойл»

про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

12.07.2024 Приватне акціонерне товариство з іноземними інвестиціями «Синтез Ойл» (далі - позивач, ПрАТ «Синтез Ойл») звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» (далі - відповідач, ТОВ «Юнайтед Енерджі») про стягнення заборгованості у розмірі 301 439 685,98 грн, з яких 288 297 608,65 грн основного боргу, 10 188 208,39 грн інфляційних втрат та 2 953 868,94 грн 3 % річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов Договору про участь у балансуючій групі №БГ20/12/11-5 від 11.12.2020 в частині повної та своєчасної оплати вартості поставленої електричної енергії для врегулювання небалансів у період з березня 2021 по жовтень 2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.09.2024 у справі № 910/8755/24 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» про продовження процесуального строку для подання відзиву задоволено частково, продовжено Товариству з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» процесуальний строк для подання відзиву з доказами до 19.08.2024 включно. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі», що викладене у відзиві, про поновлення процесуального строку для подання відзиву відмовлено. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» про продовження строку для подання зустрічного позову відмовлено. Повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» зустрічну позовну заяву з додатками у зв`язку з пропуском процесуального строку для її подання.

Не погоджуючись із вищезазначеною ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічного позову ТОВ «ЮНАЙТЕД ЕНЕРДЖІ» до спільного розгляду з первісним позовом та об?єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом. Також апелянт просить розглянути апеляційну скаргу у судовому засіданні за участі представника ТОВ «ЮНАЙТЕД ЕНЕРДЖІ».

В обґрунтування вимог за апеляційною скаргою, скаржник наголошує на тому, що ч.2 ст.119 ГПК України дозволяє суду продовжити встановлений судом процесуальний строк, за заявою заявника, поданою до закінчення цього строку, чи за ініціативою суду. Посилаючись на практику Касаційного господарського суду, висловлену у постанові від 30.05.2023 у справі Nє922/4077/20, скаржник вказав, що касаційний суд, задля необхідності забезпечення права осіб на доступ до правосуддя, передбаченого Конституцією України і гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (право на справедливий суд), вважав за можливе продовжити учаснику справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з ініціативи суду.

Крім того, в апеляційній скарзі відповідач вказав на неналежну оцінку судом першої інстанції поважності причин неможливості вчасного подання зустрічного позову. Дії суду першої інстанції по винесенню оскаржуваної ухвали не узгоджуються з практикою застосування судом касаційної інстанції положень ст. 119 ГПК України, наведеною Верховним Судом у постанові від 06.07.2023 у справі Nє 913/110/2, в якій суд висловив позицію щодо можливості продовження процесуального строку, визначеного судом, за ініціативою суду, за умови доведення поважності підстав пропущення відповідного строку.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2024 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Мальченко А.О., суддів Козир Т.П., Скрипки І.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.10.2024 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/8755/24. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.09.2024 у справі № 910/8755/24 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

28.10.2024 матеріали справи № 910/8755/24 надійшли до Північного апеляційного господарського суду та були передані головуючому судді.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.11.2024 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

12.11.2024 через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в тексті якої викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтоване отриманням копії оскаржуваної ухвали через підсистему електронного суду лише 19.09.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.11.2024 поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 17.09.2024 у справі № 910/8755/24, відкрито апеляційне провадження за вищевказаною апеляційною скаргою, розгляд апеляційної скарги визначено здійснювати у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи. Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги. Приватному акціонерному товариству з іноземними інвестиціями «Синтез Ойл» встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу до 06.12.2024.

Позивач скористався правом, наданим йому ст.263 ГПК України, надавши Північному апеляційному господарському суду через підсистему «Електронний суд» відзив, у якому, не визнаючи вимог апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

У відзиві позивач наголосив на неналежному оформленні відповідачем апеляційної скарги, яка не містить посилань на норми процесуального закону, які не були застосовані або застосовані неправильно судом під час прийняття оскаржуваної ухвали. Оскільки право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, імперативно встановлений для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії, поданий відповідачем поза межами цього строку зустрічний позов правомірно був повернутий судом; про те, що реалізація права на подання зустрічного позову можлива виключно у строк, встановлений для подання відзиву на позов доводить стала практика Верховного Суду, зокрема, така позиція висловлена судом касаційної інстанції у постанові від 24.12.2019 у справі Nє 910/5172/19. Відповідач не навів належного обґрунтування поважності пропуску строку на подання зустрічного позову. Вказуючи в апеляційній скарзі, що підприємство не мало можливості вчасно подати зустрічний позов разом із відзивом на позовну заяву, оскільки здійснює свою адміністративно-господарську діяльність дистанційно, що зумовлено військовою агресією російської федерації проти України, втім останнім не наведено жодних обґрунтувань та доказів тому, яким чином запровадження воєнного стану та дистанційна робота спричинили неможливість подання ТОВ «Юнайтед Енерджі» зустрічного позову у п?ятнадцятиденний строк з дати отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі (31.07.2024).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові).

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, що є у справі, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія апеляційного господарського суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до п. 6 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов?язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У свою чергу, частиною 1 ст. 113 ГПК України визначено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 114 ГПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

За приписами частини 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, 31.07.2024 ухвалою Господарскього суду міста Києва у даній справі відкрито провадження, розгляд справи ухвалено здійснювати у порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 24.09.2024.

Пунктом 4 вказаної ухвали суд першої інстанції встановив відповідачеві строк на подання відзиву 15 днів з дня вручення йому ухвали.

12.08.2024 відповідач звернувся до суду першої інстанції із заявою про продовження строку для подання відзиву до 31.08.2024.

У заяві надання судом більш тривалого часу для підготовки відзиву на позов відповідач обґрунтував необхідністю збору та аналізу великої кількості первинної документації за значний період виконання договору, зокрема, інформації щодо розрахунків учасників Балансуючої групи (66 учасників) та ПрАТ «НЕК «Укренерго», необхідністю залучення осіб, що володіють спеціальними знаннями у сфері бухгалтерського обліку. Також надання обґрунтованого письмового відзиву потребує часу для викладення мотивів повного відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство.

19.08.2024 ТОВ «Юнайтед Енерджі» направило на адресу суду відзив, у якому заперечувало проти обґрунтованості позовних вимог, вказуючи про ненастання строку та умов для виконання зобов`язання перед позивачем, ненадання останнім рахунків на оплату електричної енергії у відповідності до умов договору. При цьому, у прохальній частині відзиву на позовну заяву відповідач просив поновити йому строк для подання відзиву.

02.09.2024 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

11.09.2024 до суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

12.09.2024 до Господарського суду міста Києва від ТОВ «Юнайтед Енерджі» надійшла зустрічна позовна заява про зобов`язання ПрАТІІ «Синтез Ойл» надати належним чином оформлені рахунки за оплату врегулювання небалансів електричної енергії у березні 2021 року, квітні 2021 року, травні 2021 року, червні 2021 року та липні 2021 року за умовами Договору № БГ20/12/11-5 про участь у балансуючій групі від 11.12.2020. Водночас, у зустрічній заяві відповідач заявив клопотання про продовження строку для подання зустрічного позову.

За наслідками зясування обґрунтованості таких заяв, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення заяви відповідача про поновлення строку для подання відзиву, продовживши відповідачеві строк для подання відзиву разом із доказами до 19.08.2024 включно. Разом з тим, суд не знайшов підстав для задоволення клопотання останнього щодо поважності причин для поновлення процесуального строку для подання відзиву.

Водночас, оскаржуваною ухвалою суд відмовив відповідачеві у продовженні строку для подання зустрічного позову.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають приписам діючого процесуального законодавства, з огляду на таке.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом:

1) за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку,

2) чи з ініціативи суду (ч. 2 ст. 119 ГПК України).

Ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 31.07.2024 відповідачеві було встановлено строк для подання відзиву 15 днів з дня вручення ухвали.

Як вже зазначалося вище, до електронного кабінету ТОВ «Юнайтед Енерджі» ухвала суду про відкриття провадження у справі від 31.07.2024 була доставлена відповідачеві 01.08.2024 о 02:05, відповідно в розумінні статті ч. 6 ст. 242 ГПК України ухвала суду вважається врученою 01.08.2024.

Отже, суд правильно зазначив, що останнім днем строку для подання відзиву є 16.08.2024 включно.

12.08.2024 ТОВ «Юнайтед Енерджі» звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про продовження строку для подання відзиву на тридцять днів, до 31.08.2024.

Отже, вищевказана процесуальна заява відповідачем подана до закінчення відповідного процесуального строку.

Як зауважив місцевий господарський суд, крім необхідності збору та аналізу великого обсягу первинної документації за значний період виконання договору, зокрема, інформації щодо розрахунків учасників Балансуючої групи (66 учасників) та ПрАТ «НЕК «Укренерго», залучення осіб, що володіють спеціальними знаннями у сфері бухгалтерського обліку, будь-яких інших обставин для продовження строку для подання відзиву на позовну заяву до 31.08.2024, відповідач не навів.

Колегія суддів вважає процесуально правильними дії суду першої інстанції з надання оцінки такому клопотанню, в якому відповідачем не зазначено обставин, що перешкоджають йому вчасно надати необхідний обсяг доказів на спростування вимог позовної заяви або ж доказів.

Відтак, на переконання колегії суддів, місцевий господарський суд, враховуючи подання відповідачем відзиву на позов 19.08.2024, підставно вважав доцільним продовжити відповідачеві строк для подання відзиву до 19.08.2024 включно, а тому визнав заяву про продовження строку для подання відзиву такою, що підлягає частковому задоволенню.

Стосовно правомірності дій суду першої інстанції у вирішенні клопотання відповідача про продовження строку для подачі зустрічного позову.

Пунктом 3 частини 2 статті 46 ГПК України унормовано, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

За приписами частини 8 статті 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Разом з тим, відповідно до ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч.ч. 1, 2 ст. 119 ГПК України).

Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.

Таким чином пропущений процесуальний строк може бути поновлений лише за заявою учасника справи у разі, якщо суд визнає наведені причини пропуску цього строку поважними.

Як свідчать матеріали справи, відповідачем зустрічна позовна заява подана 12.09.2024.

При цьому суд першої інстанції слушно зауважив, що у заяві про продовження строку для подання відзиву відповідач розраховував на час, який буде достатній для нього з метою подання відзиву разом із доказами, і був визначений ним же до 31.08.2024, однак, як свідчать матеріали справи, ТОВ «Юнайтед Енерджі» подано відзив раніше, а саме 19.08.2024.

У поданій зустрічній позовній заяві, відповідач вдруге клопоче про продовження процесуального строку для подання зустрічного позову, що корелює із строком для подання відзиву та всіх доказів, якими мотивуються заперечення на позов.

Суд першої інстанції в ухвалі звернув увагу на ту обставину, що поважність причин пропуску процесуального строку у клопотанні про продовження строку для подачі зустрічного позову є відмінними від попередньо наведених відповідачем у клопотанні про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву.

Так, ТОВ «Юнайтед Енерджі» у зустрічному позові обґрунтовує поважність причин пропуску строку для подання зустрічного позову іншими обставинами, а саме військовою агресією рф проти України, внаслідок чого відповідач позбувся можливості безпечно та належним чином здійснювати адміністративно-господарську діяльність, а тому виконує її в дистанційному режимі.

В оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції наголосив на тому, що відповідачем не було надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження дистанційності ведення своєї господарської діяльності, а до зустрічного позову не додано жодних доказів, зібрання яких потребувало би у відповідача значної кількості часу.

Таким чином суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для застосування ч. 2 ст. 119 ГПК України за власної ініціативи суду, адже позивач за зустрічним позовом не довів суду належними та допустимими доказами поважність причин пропуску строку для подання зустрічного позову.

При цьому, відповідач наголошує, що зі змісту відповіді на відзив вбачається, що позивач ствердно наполягає на факті надіслання та отримання рахунків за оплату врегулювання небалансів електричної енергії у березні 2021 року, квітні 2021 року, травні 2021 року, червні 2021 року та липні 2021 року за умовами Договору № БГ20/12/11-5 про участь у балансуючій групі від 11.12.2020.

Враховуючи вищенаведені обставини та дослідивши зміст зустрічної позовної заяви, суд першої інстанції прийшов до висновку, що необхідність її подання у відповідача виникла лише після отримання відповіді на відзив (що надійшла до суду 02.09.2024), тобто вже після закінчення строку для подання відзиву.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою (п. 4 ч. 2 ст. 43 ГПК України).

З огляду на встановлене, суд першої інстанції дійшов правильних висновків, що відповідач на момент подання відзиву не мав намірів подавати зустрічний позов, а його подача поза межами процесуального строку може розцінюватись судом як зловживання процесуальними правами з метою безпідставного об`єднання позовних вимог.

Отже, суд підставно відмовив у задоволенні клопотання відповідача про продовження строку для подання відзиву.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи (ч. 6 ст. 180 ГПК України).

Судова колегія відхиляє доводи апеляційної скарги щодо неврахування судом першої інстанції правових позицій Верховного Суду, висловлених у судових рішеннях щодо аналогічних правовідносин, де касаційна інстанція вважає за можливе продовження процесуального строку, визначеного судом, за ініціативою суду, за умовою доведення поважності причин пропущення відповідного строку.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу скаржника, що останнім не було наведено суду першої інстанції поважності причин пропущення строку на подання зустрічного позову, а тому підстав для застосування приписів ст. 316 ГПК України, за наведених обставин справи не було.

З приводу тверджень апелянта про об`єктивну неможливість вчасного подання зустрічного позову із посиланням на дистанційну адміністративно-господарську діяльність, зумовлену військовою агресією російської федерації проти України, колегія суддів зазначає, що правовий інститут строків звернення до суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оціночні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об?єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об?єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб?єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки. Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб?єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає.

Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв?язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб?єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов?язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід?ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному об?ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

При встановлені наявності обставин, які з об?єктивних, незалежних від заявника підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання заяви має вирішуватись судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини.

Указом Президента України Nє64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнногоУкраїні» у зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, строк якого в подальшому був неодноразово продовжений Указами Президента України, у зв?язку з чим воєнний стан триває до теперішнього часу. Разом з тим, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами.

Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов?язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом встановленого законом строку (постанова Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі Nє 990/115/22).

Отже, поновлення пропущеного процесуального строку можливо лише у тому разі, якщо учасник справи доведе у заяві про поновлення такого строку наявність обставин, які виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили своєчасне виконання процесуальної дії.

Оскільки відповідач не надав жодних обґрунтувань та доказів тому, яким чином запровадження воєнного стану та дистанційна робота спричинили неможливість подання ТОВ «Юнайтед Енерджі» зустрічного позову у справі Nє 910/8755/24 у п?ятнадцятиденний строк з дати отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі (31.07.2024), правові підстави як для продовження, так і поновлення процесуального строку для звернення з зустрічним позовом ТОВ «Юнайтед Енерджі» відсутні.

Разом з тим, колегія суддів наголошує на тому, що відмовляючи у поновленні пропущеного процесуального строку суд першої інстанції в ухвалі роз`яснив відповідачеві, що останній жодним чином не позбавлений можливості звернутись із самостійним позовом до позивача.

Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що ухвала Господарського суду міста Києва від 17.09.2024 у справі № 910/8755/24 відповідає чинному законодавству та обставинам справи, прийнята з дотримання норм процесуального права, підстав для її скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Судові витрати за перегляд справи у суді апеляційної інстанції, у зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, на підставі ст. 129 ГПК України покладаються на апелянта.

Керуючись ст.ст. 253-255, 269, 270-271, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Юнайтед Енерджі» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.09.2024 у справі №910/8755/24 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 17.09.2024 у справі №910/8755/24 залишити без змін.

3. Матеріали справи № 910/8755/24 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Головуючий суддя А.О. Мальченко

Судді І.М. Скрипка

Т.П. Козир