УХВАЛА

19 грудня 2024 року

м. Київ

cправа № 911/3465/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Ємця А.А.

розглянувши матеріали касаційної скарги Публічного акціонерного товариства «Центренерго» (далі - ПАТ «Центренерго», скаржник)

на рішення Господарського суду Київської області від 24.04.2024

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024

у справі № 911/3465/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України»

до Публічного акціонерного товариства «Центренерго»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Газопостачальна компанія «Нафтогаз Трейдинг»

про стягнення 362 733 248,49 грн

ВСТАНОВИВ:

09.12.2024 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ПАТ «Центренерго» на рішення Господарського суду Київської області від 24.04.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024 (повний текст складено 19.11.2024) у справі № 911/3465/23, яка подана через підсистему "Електронний суд".

З матеріалів касаційної скарги та Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» звернулось до господарського суду Київської області з позовом до ПАТ «Центренерго» про стягнення 362 733 248,49 грн., з яких 322 063 544, 52 грн. основного боргу, 5 685 897,61 грн. 3 % річних, 9 822 086, 80 грн. інфляційних втрат та 25 161 719,56 пені.

Рішенням Господарського суду Київської області від 24.04.2024 у справі № 911/3465/23 позовні вимоги задоволені повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024 рішення Господарського суду Київської області від 24.04.2024 у справі № 911/3465/23 залишено без змін.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) та дослідивши матеріали справи, Суд дійшов висновку, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Сплата судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Пунктом 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 5 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0.8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі №916/228/22 особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір».

Касаційну скаргу подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», тому при поданні касаційної скарги має застосовуватись коефіцієнт 0.8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 встановлено у розмірі 2 684, 00 грн.

Позовна заява у справі № 911/3465/23 подана у листопаді 2023 року. Предметом розгляду у цій справі є 1 майнова вимога (стягнення 362 733 248,49 грн).

Рішенням Господарського суду Київської області від 24.04.2024 у справі № 911/3465/23, залишеним без змін оскаржуваною постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024, позов ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» задоволено.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений на 01.01.2023, становив 2 684,00 грн, а 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб становив 939 400,00 грн).

Відтак, скаржник за звернення з цією касаційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувані рішення суду та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ «Газопостачальна компанія «Нафтогаз України» відмовити, повинен сплатити судовий збір з урахуванням максимальної ставки, яка становить не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за вимоги майнового характеру, у розмірі 1 878 800,00 грн (2 684,00 х 350 грн х 200%).

Таким чином, з огляду на те, що касаційну скаргу ПАТ «Центренерго» подано в електронній формі через систему "Електронний суд" судовий збір підлягає сплаті з урахуванням понижуючого коефіцієнта 0,8, отже належною до сплати сумою судового збору є 1 503 040,00 грн.

Натомість, звертаючись до Верховного Суду з касаційною скаргою, скаржник наведеного вище не врахував та не сплатив судовий збір у встановленому законом порядку і розмірі, що підтверджується також переліком додатків до касаційної скарги.

Водночас, до матеріалів касаційної скарги додано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до винесення касаційним судом остаточного рішення у даній справі.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору мотивовано тяжким фінансовим становищем скаржника з огляду на те, що:

- скаржник є товариством критичної інфраструктури, основним видом діяльності якого є виробництво та продаж електроенергії. До складу товариства входять три теплові електростанції: Вуглегірська ТЕС (м. Світлодарськ, Бахмутський р-н., Донецька обл.), Зміївська ТЕС (смт. Слобожанське, Чугуївський р-н., Харківської обл.) та Трипільська ТЕС (м. Українка, Обухівський р-н., Київська обл.);

-у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, починаючи з 24.02.2022, Вуглегірська ТЕС наразі є тимчасово окупованою, що підтверджується наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією";

-у березні 2024 року під час ракетної атаки російської федерації по Зміївській ТЕС та у квітні 2024 року по Трипільській ТЕС були повністю зруйновані виробничі потужності даних підрозділів Публічного акціонерного товариства "Центренерго";

-ракетні обстріли призвели до повної зупинки виробництва та втрати 100% генерації електроенергії, повне зупинення трьох електростанцій унеможливило виробництво та відпуск електричної енергії, що призвело до відсутності джерел фінансування для ведення господарської діяльності відповідача;

-наведені факти є загальновідомими обставинами, а отже в силу приписів частини 3 статті 75 ГПК України не потребують доказування;

-Товариство здійснює максимально можливі заходи для забезпечення відновлення функціонування ТЕС та проведення відповідних ремонтних робіт;

-на даний час окупація Вуглегірської ТЕС, руйнування Зміївської ТЕС та Трипільської ТЕС призводить до критичної ситуації та відсутності вільних обігових коштів, оскільки єдиним джерелом отримання грошових коштів для Товариства є виробництво та продаж електроенергії;

-відсутність вільних обігових коштів призводить до певних складнощів щодо виплати заробітної плати та з метою недопущення скорочення штату працівників та оптимізації витрат наказом №27-П від 12.04.2024 було зупинено дію колективного договору Публічного акціонерного товариства "Центренерго" в частині нарахувань та виплат усіх премій та надбавок;

-у зв`язку з втратою генеруючих потужностей та зупинкою виробництва електроенергії Товариство було змушене ввести простій на Зміївській ТЕС та Трипільській ТЕС згідно наказів №466 від 26.03.2024 та №400 від 12.04.2024.

Тобто склались виключні та невідворотні обставини, що наразі унеможливлюють сплатити у такий короткий термін, таку значну суму судового збору.

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, проаналізувавши норми чинного законодавства, якими врегульовано порядок звільнення, відстрочення та розстрочення сплати судового збору, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до частини другої статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Однак положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (п. 45 Постанови Великої Палати Верховного суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Оскільки предметом розгляду в даній справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, то підстав для задоволення касаційним судом клопотання про відстрочення сплати судового збору немає.

Верховний Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Враховуючи положення статті 129 Конституції України, відповідно до яких основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, вказане клопотання задоволенню не підлягає.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Проте скаржником не надано жодних доказів, які б підтверджували сукупність послідовних та регулярних дій, спрямованих на дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, зокрема і в розрізі оплати судового збору.

Саме по собі посилання скаржника на неможливість сплатити судовий збір у зв`язку із скрутним фінансовим станом тощо не є підставою для відстрочення сплати судового збору в силу приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір".

З вищевикладених міркувань Суд не знаходить правових підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Виходячи з вищевикладеного, Верховний Суд зазначає, що з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги скаржнику слід надати документ на підтвердження сплати судового збору у розмірі 1 503 040,00, який має бути перерахований за такими реквізитами ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) ; код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»); призначення платежу: *; 101; __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд) (назва суду, де розглядається справа).

Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги до Верховного Суду розміщено на офіційному веб-сайті Верховного Суду.

За змістом частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга ПАТ «Центренерго» на рішення Господарського суду Київської області від 24.04.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024 у справі № 911/3465/23 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України, із наданням скаржникові строку для усунення зазначених недоліків, шляхом надання суду доказів сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги у розмірі 1 503 040,00 грн.

Матеріали з усуненням недоліків касаційної скарги слід подати в Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у встановлений цією ухвалою строк, а також надати суду докази надіслання копії цих матеріалів іншим учасникам справи.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що неусунення названих недоліків або не в повному обсязі їх усунення протягом установленого строку матиме наслідок повернення касаційної скарги на підставі частини п`ятої статті 292 ГПК України, виходячи з вищенаведеного.

Керуючись статтями 123, 174, 234, 235, 290, 292 ГПК України, статтею 4 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства "Центренерго" про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 24.04.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024 у справі № 911/3465/23 - відмовити.

2. Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Центренерго» на рішення Господарського суду Київської області від 24.04.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.11.2024 у справі № 911/3465/23 - залишити без руху.

3. Надати Публічному акціонерному товариству «Центренерго» строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали. Повідомити скаржника про можливість подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду документи про усунення недоліків через систему «Електронний суд» або поштою за адресою: м. Київ, вул. О.Копиленка, 6.

4. Роз`яснити Публічному акціонерному товариству «Центренерго», що наслідки невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали передбачені статтею 292 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду А. А. Ємець