РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

19.12.2024справа №910/12950/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В. розглянув в порядку спрощеного позовного провадження

справу № 910/12950/24

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (пл. Івана Франка, буд. 5, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 40538421)

до Громадської організації «Всеукраїнська організація інвалідів «Українське товариство сліпих» (узвіз Печерський, буд. 3, м. Київ, 01133; ідентифікаційний код 00021195)

про стягнення 375 869,42 грн,

без виклику представників сторін.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - Підприємство) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Громадської організації «Всеукраїнська організація інвалідів «Українське товариство сліпих» (далі - Організація): 212 286,33 грн заборгованості за спожиту теплову енергію в зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору на постачання теплової енергії у гарячій воді від 14.08.2018 №1533044 (далі - Договір); 16 098,50 грн пені; 16 245,92 грн 3% річних і 131 238,68 грн втрат від інфляції, а всього 375 869,42 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що:

- 14.08.2018 Підприємством (енергопостачальна організація) і Центральним правлінням Українського товариства сліпих (Організацією; абонент) було укладено Договір, предметом якого є постачання, користування та своєчасна сплата в повному обсязі спожитої теплової енергії у гарячій воді на умовах, передбачених Договором;

- постачальник своєчасно виконував умови Договору, постачаючи належним чином теплову енергію споживачу;

- Організація, порушуючи умови Договору, не вносила плату за отриману теплову енергію у гарячій воді, у зв`язку з чим в період з листопада 2021 року по квітень 2023 року утворилася заборгованість у сумі 212 286,33 грн;

- за прострочення виконання зобов`язань за Договором позивачем нараховано 16 098,50 грн пені, 16 245,92 грн 3% річних і 131 238,68 грн втрат від інфляції.

2. Стислий виклад заперечень відповідача

Організація 14.11.2024 подала суду заперечення на позовні вимоги, в яких заперечила проти задоволення позовних вимог. Оскільки позивачем безпідставно нараховано заборгованість.

3. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Відповідач у поданих 14.11.2024 запереченнях на позовні вимоги зазначив, що оскільки позивачем не подано суду належних доказів на підтвердження обсягу спожитої теплової енергії відповідачем, а також позивачем вказано період надання постачання за відсутності будь-яких договорів, охоплених періодом надання спожитої теплової енергії, то відповідач вважає, що розгляд справи необхідно здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Частинами першою і четвертої статті 250 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Разом з тим, відповідно до частин першої та третьої статті 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частинами третьою та п`ятою статті 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, з огляду не те, що ціна позову складає 373 965,98 грн (ціна позову не перевищує п`ятистам розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 514 000 грн) та незначну складність справи (до стягнення заявлено основну заборгованість, пеню, 3% річних і втрати від інфляції), справа №910/12950/24 є малозначною та підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Крім того, відповідачем не наведено жодних обґрунтувань та не подано доказів, які б давали підстави для розгляду даного спору в порядку загального позовного провадження.

Відтак, заява відповідача про розгляд даного спору в порядку загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

14.08.2018 Підприємством (енергопостачальна організація) і Центральним правлінням Українського товариства сліпих (Організацією; абонент) було укладено Договір, за умовами якого:

- предметом Договору є постачання, користування та своєчасна сплата в повному обсязі спожитої теплової енергії у гарячій воді на умовах, передбачених Договором (пункт 1.1 Договору);

- при виконанні умов Договору, а також вирішенні всіх питань, що не обумовлені Договором, сторони зобов`язуються керуватися тарифами, затвердженими у встановленому порядку, Положенням про Держенергонагляд, Правилами користування тепловою енергією, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 03.10.2007 №1198 (далі - Правила №1198), Правилами технічної експлуатації теплових установок і мереж (далі - Правила), нормативними актами з питань користування та розрахунків за енергоносії, чинним законодавством України (пункт 2.1 Договору);

- енергопостачальна організація зобов`язується постачати теплову енергію у гарячій воді на потреби: опалення та вентиляції - в період опалювального сезону; гарячого водопостачання - протягом року; в кількості та в обсягах згідно з додатком №1 до Договору (підпункт 2.2.1 пункту 2.2 Договору);

- абонент зобов`язується:

додержуватися кількості споживання теплової енергії за кожним параметром в обсягах, які визначені у додатку №1 до Договору, не допускаючи їх перевищення, та своєчасно сплачувати вартість спожитої теплової енергії (підпункт 2.3.1 пункту 2.3 Договору);

виконувати умови та порядок оплати в обсягах і терміни, які передбачені у додатку №4 до Договору (підпункт 2.3.2 пункту 2.3 Договору);

- Договір набирає чинності з дня його підписання та діє до 31.12.2018 (пункт 8.1 Договору);

- припинення дії Договору не звільняє абонента від обов`язку повної сплати спожитої теплової енергії (пункт 8.4 Договору);

- Договір вважається пролонгованим на кожний наступний рік, якщо за місяць до закінчення строку його дії про його припинення не буде письмово заявлено однією із сторін (пункт 8.5 Договору).

Додатком №4 до Договору передбачено:

- абонент до початку розрахункового періоду (місяця) сплачує енергопостачальній організації вартість заявленої у Договорі кількості теплової енергії на розрахунковий період, з урахуванням сальдо розрахунків на початок місяця, або оформлює договір про заставу майна відповідно до Закону України «Про заставу» як засіб гарантії сплати спожитої теплової енергії; оплата заборгованості минулих періодів зараховується першочергово (пункт 2);

- абонент щомісяця з 12 по 15 число самостійно отримує в ЦОК за адресою: вул. Волоська, буд. 42: облікову картку фактичного споживання теплової енергії за звітний період; акт звіряння розрахунків на початок розрахункового періоду (один примірник оформленого акта звірки абонент повертає в ЦОК); акт виконаних робіт (пункт 5).

Так, як вказує позивач, за період з листопада 2021 року по квітень 2023 року у відповідача наявна заборгованість за спожиту теплову енергію у сумі 212 286,33 грн.

Разом з тим, згідно з наданими позивачем актами приймання-передачі товарної продукції, обліковими картками, корінцями нарядів та розрахунком нарахувань і часткових оплат, у відповідача наявна заборгованість у сумі 212 286,33 грн за період з листопада 2021 року по березень 2022 року (з урахування здійснених позивачем коригувань обсягів спожитої теплової енергії за заявами відповідача).

Вказані акти підписані уповноваженим представником позивача та скріплені печаткою Підприємства, відповідачем акти не підписані.

Разом з тим, пунктом 5 додатка №4 до Договору сторонами погоджено, що відповідач щомісяця з 12 по 15 число самостійно отримує в ЦОК за адресою: вул. Волоська, буд. 42: облікову картку фактичного споживання теплової енергії за звітний період; акт звіряння розрахунків на початок розрахункового періоду (один примірник оформленого акта звірки абонент повертає в ЦОК); акт виконаних робіт.

Проте відповідачем не було вчинено жодних дій для отримання наведених документів, що не звільняє його від обов`язку оплачувати послуги позивача.

Слід зазначити, що відповідно до наряду від 21.02.2022 №2979 відповідача було відключено від теплопостачання, а листом від 22.06.2022 №14-2 Організація просила Підприємства здійснити перерахунок спожитої теплової енергії за березень 2022 року.

Заявою від 28.11.2022 №02-2/72 (отриманою позивачем 28.11.2022 вх. №4/2ЦИК/24950, згідно з штемпелем вхідної кореспонденції позивача) відповідач повідомив позивача про припинення Договору з 31.12.2022 (включно).

Підприємство листом від 29.12.2022 №30/53/15860 повідомило Організацію про те, що з урахуванням звернення відповідача постачання теплової енергії за Договором до об`єкта, розташованого за адресою: узвіз Печерський, буд. 3, припинено; станом на 01.12.2022 за Договором наявна заборгованість за спожиту теплову енергію у сумі 270 353,67 грн.

Відповідачем подано суду отриманий у позивача акт звіряння розрахунків за теплову енергію від 30.06.2023, згідно з яким станом на 01.07.2023 наявна заборгованість у сумі 212 286,33 грн, рахунок-фактуру від 30.06.2023 №1533044/2023-06 на суму 212 286,33 грн, рахунок-фактуру від 31.07.2023 №1533044/2023-07 на суму 212 286,33 грн, проте доказів оплати зазначеної суми заборгованості Організацією суду не подано.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Частинами першою і другою статті 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 275 Господарського кодексу України (далі - ГК України) за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Згідно з частинами шостою і сьомою статті 276 ГК України розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених/визначених відповідно до вимог закону.

Оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору. Договір може передбачати попередню оплату, планові платежі з наступним перерахунком або оплату, що проводиться за вартість прийнятих ресурсів.

Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з пунктом 40 Правил №1198 споживач теплової енергії зобов`язаний вчасно проводити розрахунки за спожиту теплову енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно із статтею 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

У пункті 3 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 17.12.2013 №14 «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» зазначено, що інфляційні нарахування на суму боргу здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.

Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений Державною службою статистики України, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція).

Відповідно до частини першої статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

ВИСНОВКИ

Отже, оскільки позивачем було належним чином виконано умови Договору щодо постачання відповідачу теплової енергії, а Організацією отриману енергію не оплачено, то позовні вимоги в частині стягнення з відповідача 212 286,33 грн основної заборгованості є обґрунтованими, документально підтвердженими та такими, що підлягають задоволенню.

Крім заборгованості Підприємство просить стягнути з відповідача 16 098,50 грн пені; 16 245,92 грн 3% річних і 131 238,68 грн втрат від інфляції.

Судом перевірено розрахунки сум пені, 3% річних і втрат від інфляції та періодів їх нарахування та встановлено, що позивачем при розрахунку наведених сум не враховано коригування вартості спожитої відповідачем теплової енергії, не зазначено дати здійснених відповідачем часткових оплат, а оскільки в матеріалах справи відсутні виписки з рахунку позивача, які можуть підтвердити такі дати, то встановити правильним розрахунку позивача не вбачається за можливе.

Відтак, у стягненні з Організації 16 098,50 грн пені; 16 245,92 грн 3% річних і 131 238,68 грн втрат від інфляції слід відмовити.

За приписами статті 129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору слід покласти на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 13, 73, 74, 76 - 79, 86, 129, 232, 233, 236 - 238, 240, 247-252 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (пл. Івана Франка, буд. 5, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 40538421) до Громадської організації «Всеукраїнська організація інвалідів «Українське товариство сліпих» (узвіз Печерський, буд. 3, м. Київ, 01133; ідентифікаційний код 00021195) про стягнення 375 869,42 грн задовольнити частково.

2. Стягнути з Громадської організації «Всеукраїнська організація інвалідів «Українське товариство сліпих» (узвіз Печерський, буд. 3, м. Київ, 01133; ідентифікаційний код 00021195) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (пл. Івана Франка, буд. 5, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 40538421) 212 286 (двісті дванадцять тисяч двісті вісімдесят шість) грн 33 коп. основної заборгованості та 3 184 (три тисячі сто вісімдесят чотири) грн 29 коп. судового збору.

3. Після набрання рішенням законної сили видати відповідний наказ.

4. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 19.12.2024.

Суддя Оксана Марченко