ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

20 грудня 2024 року м.Харків Справа № 913/266/20(913/515/24)
Провадження №10/913/266/20(913/515/24)
Господарський суд Луганської області у складі судді Масловського С.В., розглянувши матеріали позовної заяви без номеру від 13.12.2024 за позовом:
2. ОСОБА_1 (місце перебування: АДРЕСА_1 )
про захист ділової репутації
Публічне акціонерне товариство Українська інноваційна компанія та ОСОБА_1 звернулись до Господарського суду Луганської області з позовом до Компанії ТЕКА ГРУП ФУНДЕШН (Компанія Teka Group Foundation) в якому просять:
- Визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності інформацію, яка була
«Як потопили «Укрінбанк»
ОСОБА_3 став головою правління найстарішого комерційного банку в країні «Укінбанку» - у 2010-му році. Зайнявши місце звільненого із корупційним скандалом ОСОБА_4 , підозрілі фінансові операції нікуди не зникли.
Одразу після зміни керівництва Фонд гарантування вкладів фізичних осіб призначив «Укрінбанк» уповноваженим з видачі грошей вкладникам збанкрутілого «Автокразбанку», власником якого також був ОСОБА_5 . Протягом кількох років ФГВФО відшкодував вкладникам банку близько 1,8 мільярдів гривень.
В той же час, за даними Фонду, «Укрінбанк» провів сумнівних операцій на суму понад 800 мільйонів гривень.
Наприклад в лютому 2015 року банк позичив $11 мільйонів ТОВ "Вугілляінвест". Відсоткова ставка за цим кредитом становила 3,87% річних. Цей кредит в більшій мірі був забезпечений іпотекою нерухомості, яка знаходиться в зоні АТО. Тож не дивно, що і досьогодні підприємтсво не повернуло кредит, а банк продати нерухомість не може.
Досить дивні умови кредитування отримало і ТОВ «Технік енерджі». Банк передав права вимоги за величезним кредитом - 55 млн. грн. і 158 тис. євро компанії «Мегабуд 2010», в якій працював один чоловік, а баланс підприємства становив 9200 грн.
Погашення кредиту при цьому було перенесено на 2024-2025 роки. А протягом 2015-2024 років підприємство повинно було платити по 100 тисяч гривень щомісяця, але навіть цих коштів підприємство не платило.
Такі сумнівні операції потрапили в поле зору правоохоронців. Зараз Головна військова прокуратура підозрює колишнього власника і голови наглядової ради підприємства, що ліквідується Укрінбанку ОСОБА_6 в привласненні майна фінансової установи.
Слідчі виявили і те, що у квітні 2013-го року Клименко з метою одержання неправомірної вигоди уклав договір про надання гарантії на користь ТОВ «Іст Грейнс», і завдав збиток банку на суму 69,35 млн гривень.
Крім цього банк проводив сумнівні операції з цінними паперами, які, на думку слідчих, можна розцінювати як виведення коштів з банку. Наприклад, в лютому 2015 року між банком і страховою компанією «Український капітал» був підписаний додатковий договір, за яким страхова зобов`язалася зробити зворотний викуп акцій ПАТ «Бізнес-резерв» на суму в 4 млн. грн. в той час як номінальна вартість акцій складала 212 тис. грн.
Згодом до звинувачень ОСОБА_6 в розкраданнях, шахрайстві і відмиванні грошей додалося ще й спонсорство тероризму.
В 2014-му році СБУ виявило низку структур, які фінансували терористів так званих «ЛНР» та «ДНР», використовуючи рахунки «Укрінбанку». Таким чином, протягом червня-серпня 2014-го року терористи отримали за рахунок коштів банку майже 4,5 мільйонів гривень. В підтримці терористів підозрюються безпосередньо керівники Луганського центрального відділення і Свердловського відділення ПАТ «Укрінбанк».
В результаті п`яти років «плідної роботи», у грудні 2015-го року банк був визнаний неплатоспроможним, а в березні 2016- го НБУ оголосив про його ліквідацію.
Незаконна реінкарнація
Після введення в банк тимчасової адміністрації Фонд гарантування вкладів почав виплачувати гарантовані внески депозити до 200-т тисяч. На розрахунок із вкладниками було витрачено 1 мільярд 800 мільйонів гривень. Левову частку цієї суми - 1 мільярд 459 мільйонів гривень Фонд дав банку як цільову позику, і мав повернути ці кошти із продажу активів банку.
Хоча «Укрінбанк» офіційно був визнаний банкрутом, ОСОБА_3 так просто
не здався. Він почав у судах вимагати зупинити ліквідацію банку та вивести із нього тимчасову адміністрацію Фонду гарантування вкладів.
У Київському апеляційному адмінсуді по-своєму трактували норму про те, що НБУ повинен дати банку до 180 днів на відновлення платоспроможності, вони вирішили, що НБУ повинен дати «не менше 180-ти днів». В результаті судового розгляду акціонери банку отримали переконливу перемогу, і ОСОБА_3 почав відновлювати роботу банку. Правда, своєрідним чином.
13 липня 2016-го року приватний нотаріус внесла зміни в статут банком, перейменувавши ПАТ «Укрінбанк» в ПАТ «Укрінком», а також змінивши юридичну адреса так банк із Києва «переїхав» в місто Сєвєродонецьк (Луганська область). Крім цього, з переліку діяльності ПАТ «Укрінбанк» зник пункт «діяльність комерційних банків та інші види грошового посередництва». Головою правління тепер уже ПАТ «Укрінком» записали ОСОБА_7 . Кінцевим бенефіціарним власником залишився ОСОБА_3 .
Внесення таких змін у статут були незаконними, оскільки пройшли без погоджень із Нацбанком. Згідно рішення Верховного Суду, виключення кредитною установою зі своєї назви слова «банк» та з видів своєї діяльності «банківська діяльність» без погодження із НБУ не дає підстави вважати її правонаступником банку.
Клименко пішов проти закону не просто так. Перереєстрація юрособи дозволить великим позичальникам, серед яких присутні афілійовані з акціонерами банку особи, уникнути погашення їх кредитів.
ОСОБА_3 та співробітники ПАТ «Українська інноваційна компанія» розпочали позовну роботу з витребування від Фонду гарантування вкладів активів банку з метою заволодіння активами ПАТ «Укрінбанк».
Співробітники Фонду були введені в оману, і повірили в те, що ПАТ «Українська інноваційна компанія» дійсно є правонаступником ПАТ «Укрінбанк», і звільнили приміщення ПАТ «Укрінбанк» і передали майно в руки ПАТ «Українська інноваційна компанія».
Цікаво, що в той же день Київський апеляційний адміністративний суд прийняв рішення про скасування ліквідації «Укрінбанку», що директор-розпорядник ФГВФО Костянтин Ворушилін назвав «типовою злодійський схемою з виведення активів».
«Колишній власник банку Клименко отримав рішення суду. Але таким чином він прагне не реанімувати банк, а згорнути активи і пасиви, і кинути нас платників податків - на 1,8 мільярда», - сказав ОСОБА_8 .
Згодом в своєму відкритому листі ФГВФО закликав фінансові установи не відкривати рахунків і кредитних ліній для ПАТ «Укрінком».
Доходи собі, проблеми вкладникам
У березні 2017-го року Клименко провів ще одне коло маніпуляцій із документами, змінивши назву ПАТ «Укрінком» на ПАТ «Українська інноваційна компанія». Це призвел до того, що тепер фактично немає банку, який буде відповідати своїм майном та зобов`язаннями, взятими ПАТ «Укрінбанк», в тому числі за договором цільової позики, укладеним із ФГВФО.
Підігравши Клименку, суддя Київського апеляційного господарського суду 6 липня 2017 року зобов`язав Фонд передати всі активи «Укрінбанку» до ПАТ «Українська інноваційна компанія».
При цьому, оскільки ПАТ «Українська інноваційна компанія» не є правонаступником ПАТ «Укрінбанк», всі борги залишилися за ПАТ «Укрінбанк». А ось активи, за яких можна було погасити заборгованості, отримав ПАТ «Українська інноваційна компанія».
Так власник ПАТ «Українська інноваційна компанія» заволодів активами ПАТ «Укрінбанк», майном та грошима вкладників банку, а також 1 мільярдом 459 млн. грн. із держбюджету, які раніше отримав Фонд гарантування для ПАТ «Укрінбанк».
Тепер якщо вкладники «Укрінбанку» звернуться до ПАТ «Українська інноваційна компанія», то компанія прикриється рішенням Верховного Суду, мовляв, ПАТ «Українська інноваційна компанія» не є правонаступником ПАТ «Укрінбанк», і тому не відповідає за зобов`язання останнього.
Разом з тим, Клименкові вистачає нахабності вимагати повернення коштів у боржників ПАТ «Укрінбанк», правонаступником якого не є ПАТ «Українська інноваційна компанія».
Серед боржників неіснуючого тепер банку є ПАТ «Оболонь», ТОВ «Укрполіскорм», ПАТ «Компанія «Росток». Загальна сума боргів понад 3 мільярди гривень.
Втім, суди продовжують виносити зручні для Клименка рішення. Так 18 квітня 2018 року Господарський суд Київської області визнав ПАТ «Українська інноваційна компанія» кредитором ТОВ «Укрполіскорм» з грошовими вимогами 228 мільйонів гривень.
Також ПАТ «Українська інноваційна компанія» звернулася до суду, щоб зобов`язати ПАТ «Компанія «Росток» виконати боргові зобов`язання. Наївні представники ПАТ «Компанія «Росток» повірили в те, що ПАТ «Українська інноваційна компанія» є правонаступником ПАТ «Укрінбанк», і уклали з нею договори про задоволення вимог іпотекодержателя, за якими ПАТ «Компанія «Росток» передала у власність ПАТ «Українська інноваційна компанія» майно, що було передано в іпотеку ПАТ «Укрінбанк» та перебувало під обтяженням.
Поряд із цим, зовсім скоро ПАТ «Українська інноваційна компанія» стане банкротом, щоб остаточно не мати законних підстав повертати вкладникам «Укрінбанку» їхнє майно і активи. 31 жовтня 2017 року Господарський суд Луганської області порушив справу про банкрутство ПАТ «Українська інноваційна компанія» на підставі заяви ТОВ Фінансова компанія «Афінаж».
Цікаве співпадіння: директор ТОВ Фінансова компанія «Афінаж» Богдан Нанівський також є директором підприємства ТОВ «Вставка», власником статутного капіталу якого до 2017-го року був... Володимир Клименко.
З аналізу змісту судових документів вбачається, що компанія «Афінаж» набула права вимоги до ПАТ «Укрінком». Окрім цього, значна кількість активів, у вигляді прав вимоги на повернення кредитних коштів також були переведені з ПАТ «Укрінком» на ТОВ ФК «Афінаж», що свідчить про пов`язаність ПАТ «Укрінком» з ТОВ ФК «Афінаж». Оцінка цьому має бути надана правоохоронними органами.
Таким чином, власник «Укрінком» намагається позбавити Фонд гарантування можливості задоволення вимог кредиторів банку. І це при тому, що Верховний Суд України досі не виніс остаточного рішення за ще однією справою щодо правомірності прийняття рішення про ліквідацію «Укрінбанку».
У зв`язку з таким розвитком ситуації Фонд гарантування готує відповідні заяви до правоохоронних органів. Адже і досі залишається загроза заподіяння збитків державі у розмірі майже 2 млрд грн. В такому разі в подальшому стане неможливим повернення Фонду гарантування позики, наданої «Укрінбанку» для виплати гарантованого відшкодування фізичним особам вкладникам цього банку».
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачі посилаються на те, що вищезазначена інформація є неправдивою, недостовірною, такою, що порушує особисте немайнове право позивача на недоторканність ділової репутації, адже у спосіб, що ознайомилися з розповсюдженою відповідачем інформацією, може скластись негативна думка про те, що акціонери та керівництво ПАТ «Українська інноваційна компанія» вчинили злочин.
Згідно Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13.12.2024 позовну заяву передано на розгляд судді Масловському С. В.
Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з огляду на наступне.
Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до приписів п.2 ч.3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Відповідно до ст.365 Господарського процесуального кодексу України іноземні особи мають такі самі процесуальні права та обов`язки, що і громадяни України та юридичні особи, створені за законодавством України, крім винятків, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
В силу приписів статті 366 Господарського процесуального кодексу України підсудність справ за участю іноземних осіб визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України (ч.1) У випадках, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, підсудність справ за участю іноземних осіб може бути визначено за угодою сторін (ч.2).
Приписами статті 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).
Відповідно до ч. 2 ст.164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Статтею 13 Закону України «Про міжнародне приватне право» визначено, що документи, що видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.
Згідно з частиною 2 статті 74 Закону України «Про міжнародне приватне право» на вимогу суду, який розглядає справу, іноземна юридична особа має представити оформлений з урахуванням статті 13 цього Закону документ, що є доказом правосуб`єктності юридичної особи (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).
Відповідно ч.8 ст.91 Господарського процесуального кодексу України іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до пункту 6.5. постанови Великої Палати Верховного Суду 12 листопада 2019 року у справі № 904/4494/18 (провадження № 12-110гс19) зроблено висновок, що «належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують зокрема направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви ПАТ "Українська інноваційна компанія" та ОСОБА_1 до Компанії ТЕКА ГРУП ФУНДЕШН (Компанія Teka Group Foundation) про захист ділової репутації без руху з наданням заявникам десяти днів з дня вручення даної ухвали для усунення наведених недоліків.
Керуючись ст.ст.162, 164, 174, 232 234 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Позовну заяву без номеру від 13.12.2024 Публічного акціонерного товариства "Українська інноваційна компанія", ОСОБА_1 до Компанії ТЕКА ГРУП ФУНДЕШН (Компанія Teka Group Foundation) про захист ділової репутації залишити без руху.
3. Роз`яснити Публічному акціонерному товариству «Українська інноваційна компанія, ОСОБА_1 , якщо заявник усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду (ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України); якщо заявник не усунув недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою (ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).
Ухвала набирає законної сили з дня її підписання 20.12.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій МАСЛОВСЬКИЙ