ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"26" грудня 2024 р.м. Одеса Справа № 916/4912/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Литвинової В.В., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ВІТМАРК АГРО про зустрічне забезпечення у справі

за позовом Селянського (фермерського) господарства ВІКТОРІЯ

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю ВІТМАРК АГРО

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Спільне підприємство ВІТМАРК-УКРАЇНА в формі Товариства з обмеженою відповідальністю

про стягнення 38775051,78грн

встановив:

Селянське (фермерське) господарство ВІКТОРІЯ звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю ВІТМАРК АГРО про стягнення 38775051,78грн збитків, заподіяних внаслідок відмови прийняття томатів за договором поставки № 18/03/24-01 від 07.11.2023.

Ухвалою від 07.11.2024 відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 04.12.2024. Крім того, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Спільне підприємство ВІТМАРК-УКРАЇНА в формі Товариства з обмеженою відповідальністю.

Ухвалою суду від 11.11.2024 задоволено заяву Селянського (фермерського) господарства ВІКТОРІЯ про забезпечення позову. Вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю ВІТМАРК АГРО в межах ціни позову в розмірі 38 775 051,78грн.

В засіданні 04.12.2024 судом оголошено перерву до 11.12.2024.

Ухвалою від 11.12.2024 суд відклав розгляд справи на 18.12.2024.

В засіданні 18.12.2024 судом оголошено перерву до 26.12.2024.

18.12.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю ВІТМАРК АГРО подало клопотання про зустрічне забезпечення, якою просить зобов`язати позивача внести на депозитний рахунок Господарського суду Одеської області 36 664 074,74грн.

Відповідач в клопотанні посилається на наступне.

«Станом на 18.12.2024 р. на рахунку Відповідача в ПАТ АБ «ПІВДЕННИЙ» знаходиться лише 81 260,21 грн. (копія виписки по рахунку додається).

Станом на 18.12.2024 р. на рахунку Відповідача в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» знаходиться лише 48 514,47 грн. (копія виписки по рахунку додається).

Станом на 18.12.2024 р. на рахунку Відповідача в АТ «ДЕРЖАВНИЙ ОЩАДНИЙ БАНК УКРАЇНИ» знаходиться 5 538,16 грн. (копія виписки по рахунку додається).

Отже, з урахуванням резолютивної частини Ухвали Відповідач не має можливості розпоряджатися цими коштами на рахунках в банках для здійснення своїх видаткових операцій.

21.11.2023р. Відповідачем з ПУБЛІЧНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «ПІВДЕННИЙ» (далі - Банк) були укладені Кредитний договір за урядовою Програмою «Доступні кредити 5-7-9%» №АL2023-02695 від 21.11.2023р. та Кредитний договір за урядовою Програмою «Доступні кредити 5-7-9%» №АL2023-02696 від 21.11.2023р. (далі - Кредитні договори).

За умови Кредитних договорів Банк надає Відповідачу ліміти кредитних ліній в розмірі 50 000 000,00 грн. та 40 000 000,00 грн. на строк по 28.03.2025 р., а Відповідач приймає на себе зобов`язання повертати отримані кредитні кошти та щомісячно сплачувати відсотки за користування кредитними коштами.

Станом на 18.12.2024 р. загальна сума кредитних коштів, отриманих Відповідачем від Банку і не повернутих Банку, складає 89 966 261,55 грн.

Кредитні договори містять наступні умови:

Пункт 2.6.1.; «Сплата процентів по Кредиту здійснюється Клієнтом на рахунок, зазначений в п. 2.9. Договору. Проценти підлягають сплаті щомісячно, не пізніше останнього робочого дня поточного місяця, за період з останнього робочого дня місяця, що передує поточному, до передостаннього календарний день поточного місяця, що передує даті оплати. При пов/юму погашенні заборгованості за окремим траншем, проценти, нараховані з останнього робочого дня місяця, іцо передує поточному, або з дня фактичного надан/ія коштів, по день, іцо передує повному погашенню заборгованості, підлягають сплаті в дату погашення тра/ішу, зазначену в Клопотанні на отримання грошових коштів та/або у Графіку погашення кредиту, зазначеному цьому Договорі. Після закінчен/ія передбаченого цим Договором строку кредитуван/ія, проценти, нараховані за період прострочення до фактичного погашення кредиту, Клієнт сплачує в тому ж порядку, а у разі повного погашення заборгованості - в день фактичного погашення кредиту. При несплаті процентів в останній робочий день місяця або в день повного погашення траншу, заборгованість по процентах переноситься на рахунок прострочених процентів наступного робочого дня.»

Пункт 4.1.: «Банк має право: ... Аналізувати зміни стану платоспроможності Клієнта, проводити оцінку фінансового стану Клієнта та аналізувати економічну ефективність заходу, який кредитується; 4.1.2. вимагати від Клієнта дострокового виконання зобов`язань, за умови настання таких обставин: 4.1.2.1. порушення Клієнтом терміну сплати будь-якого грошового зобов`язання відповідно до умов цього Договору; 4.1.2.13. накладення арешту на будь-який рахунок Клієнта та/або Заставодавця/Заставодавців та/або Іпотекодавця/Іпотекодавців та/або Поручителя/Поручителів (окрім випадків накладення арешту по цивільно-правовим справам на суму до 500 000,00 (П`ятсот тисяч) гривень, включно та якщо його не зняли протягом 10-ти (Десяти) календарних д/іів з моменту накладення такого арешту;»

Пункт 7.1.: «При невиконанні чи неналежному виконанні будь-яких платіжних (грошових) зобов`язань за цим Договором, Клієнт сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного ба/іку України, яка діє в період прострочення, від суми простроченого зобов`язання за кожний де/іь простроче/шя виконання такого зобов`язання до повного його виконання, вкчючаючи день платежу. Для розрахунку пе/іі використовується фактична кількість днів у місяці та фактична кількість днів у році. Клієнт має сплачувати Банку пеню негайно після її виникнення (протягом дня нарахування).

Пункт 7.3.: «Кредитних договорів: «Уразі порушення Кіієнтом умов, будь-якого з підпу/іктів п. 4.2. цього Договору, за виключенням п. 4.2.2. цього Договору, Клієнт в строк, зазначе/іий в повідомленні Банку, сплачує штраф в розмірі 0,1 (нуль цілих одна десята) процента від суми Кредиту (Максимального ліміту), що діє на дату виникнення порушення, за кожен випадок такого порушення.»

Пункт 7.5. «При неповерненні Кредиту в термін, зазначений в цьому Договорі та/або в Ююпотанні на отримання грошових коштів або в термін, вказаний у вимозі Банка про дострокове повернення кредиту згідно п.4.1.2. цього Договору, Кчієнт, відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України, зобов`язаний за вимогою Банку погасити заборгованість з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також відповідні проценти річних від простроченої заборгованості, розмір яких дорівнює Базовій процентній ставці, яка розраховується згідно п. 3.1., та за якою утворилася заборгованість.»

Пункт 3.5. «Процентна ставка за користування Кредитом на строкову заборгованість Клієнта (надалі за текстом - "Базова процентна ставка") є змінюваною, складається з розміру Індексу ІЛКБ (Зміс.) (процентів річних) (надачі за текстом - "Індекс") + 9% (дев`ять) процентів річних (надалі за текстом - "маржа") та станом на дату укладання цього Договору складає 23,25% (Двадцять три цілих двадцять п`ять сотих) процентів річних. НІНІ) (ІЛсгаіпіап Іпсіех о/ Кеіаіі Перовії Каіев) - український індекс ставок за депозитами фізичних осіб, що розраховується на основі номінальних ставок ринку депозитів фізичних осіб, які оголошуються банками України на строк 3 (три) місяці. На дату укчадення цього Договору, розмір Індексу розраховується станом на « 01» жовтня 2023 року.

На період воєнного стану та протягом 90 (дев яносто) календарних днів після його припинення чи скасування, мінімачьнийрозмір Базової ставки не може становити менше 20% річних.»

Отже, із викладеного вбачається, що у зв`язку із накладенням арешту на грошові кошти на рахунках Відповідача, він позбавлений можливості своєчасно оплачувати Банку проценти за користування кредитними коштами.

Окрім того, наявність накладеного арешту на рахунки Відповідача дає Банку право відповідно до умов п. 4.1.2., 4.1.2.13. Кредитних договорів в будь-який момент заявити вимогу про дострокове повернення Відповідачем усієї суми отриманого кредиту та процентів за користування ним.

Через накладення судом арешту на грошові кошти Відповідача виконати вимогу Банку про дострокове повернення усієї суми отриманого кредиту та процентів за користування ним впродовж семи днів, як це передбачено ст. 530 ЦК України, Відповідач не зможе, що, в свою чергу, стане підставою для нарахуванням Банком: 1) пені в розмірі подвійної ставки Національного банку України, яка діє в період прострочення, від суми простроченого зобов`язання за кожний день прострочення виконання такого зобов`язання до повного його виконання, включаючи день платежу, 2) штрафу в розмірі 0,1 (нуль цілих одна десята) процента від суми Кредиту (Максимального ліміту), що діє на дату виникнення порушення, 3) інфляційних втрат від простроченої заборгованості за весь час прострочення та 4) процентів річних від простроченої заборгованості, розмір яких дорівнює Базовій процентній ставці, яка розраховується згідно п. 3.1., та за якою утворилася заборгованість.

Таким чином, у зв`язку із неможливістю здійснювати видаткові операції по арештованих грошових коштах на рахунках Відповідач в майбутньому може понести суттєві збитки у вигляді витрат на оплагу вищевказаних штрафних санкцій.

Відповідно до ч. 2. ст. 22 ЦК України збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Розрахунок можливих збитків Відповідача складає орієнтовно 36 664 074,74 гри, (тридцять шість мільйонів шістсот шістдесят чотири тисячі сімдесят чотири гривні 74 копійки) і долучений в якості додатку до цього клопотання.

Розрахунок можливих збитків зроблений Відповідачем на підставі наступного:

1) Відповідач отримує від Банку вимогу про дострокове повернення кредиту в день складення цього клопотання;

2) Відповідач не має можливості виконати вимогу Банку щодо дострокового повернення кредиту протягом 7 днів з моменту отримання вимоги;

3) Скасування заходів забезпечення позову відбувається із набранням законної сили рішенням суду по суті спору;

4) Жодна зі сторін не погоджується із рішенням суду першої інстанції по суті спору і буде подавати апеляційну скаргу на таке рішення, що зумовить зупинення набрання таким рішенням законної сили до моменту прийняття судом апеляційної інстанції відповідної постанови за наслідками апеляційного перегляду;

5) Базова процентна ставка за користування кредитом згідно умов Кредитних договорів на дату складення цього клопотання складає 23,25% річних і в 2025 році залишатиметься на тому ж рівні;

6) Розмір облікової ставки НБУ на дату складення цього клопотання складає 13,5 % і в 2025 році залишатиметься на тому ж рівні;

7) Індекс інфляції в Україні на дату складення цього клопотання складає 101,90 % і в 2025 році залишатиметься на тому ж рівні;

8) Розгляд справи в суді першої інстанції та суді апеляційної інстанції триватиме до 06.07.2025 року і складатиме загалом 200 днів, куди включені:

49 днів - впродовж яких ще може тривати підготовче засідання (з урахуванням ч. З ст. 177 ГПК України підготовче засідання може бути закрито 05.02.2025 р.)

30 днів - максимальний строк розгляд справи по суті згідно із ч. 2 ст. 195 ГПК України

10 днів - приблизний строк для складання судом повного тексту рішення по суті спору (ГПК України не встановлений такий строк)

20 днів - строк для подання учасниками справи апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції

6 днів - строк для витребування судом апеляційної інстанції матеріалів справи для розгляду питання про відкриття апеляційного провадження (по аналогії із витребуванням матеріалів справи для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження на ухвалу про забезпечення позову у цій справі - див. ухвалу Південно-Західного апеляційного господарського суду від 26.11.2024 р.

5 днів - строк для вирішення судом апеляційної інстанції питання про відкриття апеляційного провадження згідно із ч. З ст. 263 ГПК України

10 днів - строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги згідно із ч. З ст. 260 ГПК України

60 днів - строк розгляду судом апеляційної інстанції апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції по суті згідно із ч. 1 ст. 273 ГПК України

10 днів - приблизний строк для складання судом повного тексту рішення по суті спору (ГПК України не встановлений такий строк).

9) Розгляд справи в суді першої інстанції та суді апеляційної інстанції не передбачає зупинення провадження у справі».

Позивач подав 25.12.2024 через підсистему Електронний суд заперечення на клопотання про зустрічне забезпечення.

Розглянувши клопотання відповідача про зустрічне забезпечення, суд виходить з наступного.

Статтею 141 ГПК України передбачено, що 1. Суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

2. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснене шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

3. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

4. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

5. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

6. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

7. Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

8. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

З огляду на викладене, зустрічне забезпечення є інститутом, який має на меті забезпечити баланс інтересів сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів, при цьому за своєю суттю, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування можливих, потенційних збитків та інших ризиків відповідача, які пов`язані з забезпеченням позову, окрім цього, заходи зустрічного забезпечення повинні бути співмірними із заходами забезпечення позову де співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до зустрічного забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Відтак, в контексті вказаних положень закону, особа, звертаючись до суду із заявою про зустрічне забезпечення, повинна аргументувати та довести відповідними доказами в порядку статей 73, 76-79 Господарського процесуального кодексу України наявність можливості заподіяння збитків, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у справі.

Суд звертає увагу, що саме на заявника покладається обов`язок довести наявність обставин, які свідчать про цілком реальну можливість чи ризик спричинення йому збитків як безпосереднього та невідворотного наслідку вжиття конкретних заходів забезпечення позову у межах господарської справи, а також їх розмір.

Крім того, аналіз ч. 1 ст. 141 ГПК України свідчить про те, що зустрічне зобов`язання в господарському процесі є правом, а не обов`язком суду.

Відповідач додав до свого клопотання Кредитний договір за урядовою Програмою «Доступні кредити 5-7-9%» №АL2023-02695 від 21.11.2023р., додаткову угоду від 29.03.2024 до цього договору, Кредитний договір за урядовою Програмою «Доступні кредити 5-7-9%» №АL2023-02696 від 21.11.2023р., додаткову угоду від 29.03.2024 до цього договору.

Відповідач зазначає, що укладення цих договорів між відповідачем та ПАТ АБ «ПІВДЕННИЙ» підтверджується протоколами створення та перевірки електронного підпису від 21.11.2023 та від 29.03.2024.

Однак, суд критично ставиться до зазначених протоколів перевірки електронних підписів, оскільки в них не зазначено назви документів, які підписувались електронними підписами. Так, в графі цих протоколів «назва файлу» зазначено просто цифри, 6469170.pdf.p7s 6779366 pdf.p7s. 6471456 pdf.p7s. 6779344 pdf.p7s.

Також суд зазначає, що відповідач зазначає, що станом на 18.12.2024 р. загальна сума кредитних коштів, отриманих Відповідачем від Банку і не повернутих Банку, складає 89 966 261,55 грн. Але доказів зазначеного (наприклад довідки банку про суму боргу) відповідач суду не надав.

Крім того, відповідач посилається на те, що у зв`язку з простроченням оплати банк нарахує йому пеню, інфляційні, штраф та річні на суму 36 664 074,74грн.

Однак, відповідно до п. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).

Враховуючи, що кредитні договори укладені під час воєнного стану, який триває і до сих пір, з огляду на вищевикладені приписи Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, на думку суду, відповідачем не доведено, що банк має право нараховувати пеню, інфляційні, штраф та річні.

З огляду на викладене, відповідач не довів наявності обставин, які свідчать про цілком реальну можливість чи ризик спричинення йому збитків як безпосереднього та невідворотного наслідку вжиття конкретних заходів забезпечення позову у межах господарської справи, а також їх розмір.

Таким чином, враховуючи своє право, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про зустрічне забезпечення позову не обгрунтоване і не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 141, 234, 235 ГПК України,

постановив:

1. Відмовити в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ВІТМАРК АГРО про зустрічне забезпечення.

Ухвалу підписано 26.12.2024. Ухвала набрала законної сили з моменту підписання згідно з ч. 2 ст. 235 ГПК України.

З огляду на ст. 255 ГПК України дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення. Заперечення на цю ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.03.2021 у справі № 439/1347/19.

Суддя Литвинова Вікторія Володимирівна