УХВАЛА

19 грудня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/827/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Харківської міської ради

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.09.2024 (головуючий суддя Лакіза В. В., судді Здоровко Л. М., Мартюхіна Н. О.)

у справі № 922/827/21

за позовом виконувача обов`язків керівника Харківської місцевої прокуратури № 1

до 1) Харківської міської ради і 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Європартнер компані"

про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним договору, зобов`язання повернути земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

01.07.2021 рішенням Господарського суду Харківської області у задоволенні позову відмовлено.

25.09.2024 постановою Східного апеляційного господарського суду рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2021 в частині відмови в задоволенні вимог про визнання незаконним та скасування пунктів 7.1, 7.2 додатку 1 до рішення Харківської міської ради від 19.08.2020 за № 2230/20 "Про надання земельних ділянок для будівництва, експлуатації та обслуговування об`єктів", визнання недійсним договору від 23.11.2020 оренди земельної ділянки з кадастровим номером :08:004:0017 змінено, виклавши його мотивувальну частину щодо відмови у задоволенні цих вимог в редакції цієї постанови, а також скасовано рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2021 у справі № 922/827/21 в частині відмови в задоволенні позовних вимог про зобов`язання Товариство з обмеженою відповідальністю "Європартнер компані" повернути земельну ділянку, яка розташована за адресою: м. Харків, пров. Шевченківський, 50, площею 1,8191 га, кадастровий номер :08:004:0017 Харківській міській раді та прийнято в цій частині нове рішення про задоволення цієї позовної вимоги.

29.10.2024 скаржник подав до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2024 у справі № 922/827/21.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 30.10.2024 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Ухвалою Верховного Суду від 18.11.2024 касаційну скаргу залишено без руху. Надано скаржникові строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме вказано на необхідність подання заяви (клопотання) про поновлення строку на касаційне оскарження разом із наведенням інших підстав для поновлення такого строку і надання доказів про сплату судового збору у розмірі 10 896 грн.

На виконання вимог вказаної ухвали скаржник 29.11.2024 подав до суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги в якому виклав клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Колегія суддів, розглянувши заяву про поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження, з урахуванням заперечення на клопотання про поновлення процесуального строку, дійшла висновку, що підстави, які наводить у ній скаржник, не можуть вважитися поважними з огляду на таке.

Відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

У своєму клопотанні про поновлення строку (після усунення недоліків), скаржник зазначив, що отримав оскаржувану постанову 08.10.2024. При цьому, касаційну скаргу подано 29.10.2024.

Однак, Харківська міська рада звертає увагу, що у клопотанні про поновлення строку, яке було подано разом із касаційною скаргою, він зазначав, що Харківська міська рада працює в умовах кадрового дефіциту та надмірного навантаження, опрацювання всіх документів відбувається в хронологічному порядку їх надходження, та із врахуванням технічної можливості та безпекової ситуації у місті Харкові.

Скаржник також зазначив, що його представник в останній день строку на касаційне оскарження представляв інтереси Харківської міської ради в інших судових процесах.

А також зазначив про тривогу у місті Харкові, яка тривали понад 12 годин.

Враховуючи кількість судових засідань, участь в яких зайняла більшу частину робочого часу, а також вечірній обстріл центру міста Харкова, Харківська міська рада вважає причини пропуску строку поважними.

Скаржник вважає, що вищевикладені обставини зумовили утруднений розгляд справ судами в місті Харкові, що супроводжується довготривалим очікуванням судових засідань та перебуванням представника в укритті.

Інших підстав для поновлення пропущеного процесуального строку скаржник у своєму клопотанні не навів.

Згідно з частиною першою статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язана із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Щодо посилання скаржника на те, що він не зміг подати касаційну скаргу в межах строку на касаційне оскарження, а саме 28.10.2024, оскільки його представниця була зайнята в інших судових процесах, Суд зазначає, що такі обґрунтування не можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки зайнятість представника скаржника в інших судових процесах не може бути розцінено судом як поважні причини чи непереборні обставини для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки такі доводи зводяться до внутрішньої організації роботи самого скаржника та його взаємовідносин з його представниками (працівниками).

Крім того, з відомостей, які містяться в ЄДРЮО, в графі "відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи" зазначена велика кількість представників, які можуть вчиняти дії від імені Харківської міської ради, а не лише Руденко Д. Ю., яка була зайнята 28.10.2024 в інших судових процесах.

Щодо посилання скаржника на те, що він не зміг вчасно подати касаційну скаргу, оскільки в місті Харкові 28.10.2024 була довготривала повітряна тривога, скаржник не обґрунтовує, яким чином оголошення повітряної тривоги в останній день строку на подання касаційної скарги, в період з 09.10.2024 по 28.10.2024, саме по собі призвело до неможливості вчасно подати касаційну скаргу на оскаржувану постанову, зокрема, з урахуванням наявності Електронного кабінету.

Крім того, з офіційного сайту карти повітряних тривог у місті Харкові вбачається, що тривога у місті Харкові, в період робочого часу тривала 4 години 32 хвилини.

За змістом статті 129 Конституції України до основних засад судочинства належить, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язана із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі, як правова визначеність.

Проте скаржник у своєму клопотанні, після усунення недоліків, не навів достатніх обґрунтувань пропуску процесуального строку, які можна було б вважати непереборними та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зважаючи на викладене, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у клопотанні про поновлення строку не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, а також не зазначено об`єктивних непереборних обставин, що стали причиною його пропуску строку, у зв`язку з чим колегія суддів визнає наведені підстави неповажними та відмовляє у його задоволенні.

Відповідно до абзацу 2 частини третьої статті 292 Господарського процесуального кодексу України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Виходячи з наведеного, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.09.2024 у справі № 922/827/21.

За таких обставин, керуючись статтями 234, пунктом 4 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.09.2024 у справі № 922/827/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил