ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
================================================================
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

19 листопада 2024 року Справа № 915/428/24

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е.М. при секретарі судового засідання Артьомові І.І., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні справу

за позовом Приватного підприємства "Риболовне підприємство "Вирішальний", вул. Набережна, будинок, 53, корпус А, м. Миколаїв, Миколаївська область, 57157 ()

електронна пошта:

представник позивача: Кононов Микола Анатолійович

електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ДАТА ФІНАНС", вул. Зоологічна, будинок 4А, офіс 139, м. Київ, 04119 ()

електронна пошта: @mail.gov.ua

представник відповідача: адвокат Гончарук Аліна Миколаївна

електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Горбуров Кирил Євгенович, вул. Нікольська, буд. 40А, м. Миколаїв, 54001 (код РНКОПП 345657456)

електронна пошта ІНФОРМАЦІЯ_3

про визнання договору іпотеки припиненим

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Гончарук А. М.

від третьої особи: не з`явились

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Миколаївської області звернулось Приватне підприємство «Риболовне підприємство «Вирішальний» з позовною заявою до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ДАТА ФІНАНС», в якій просить суд визнати припиненим договір іпотеки Серія та номер:1728 від 19.07.2007 року, предметом якого є нерухоме майно, а саме нежитлові об`єкти літ. "A" ,"Б", "Г", "Д", "Е", "Ж", "З", "И", "K", "Л", що знаходиться за адресою: Миколаївська область, с. Мала Корениха, вул. Ольшанська , буд. 13а, та належить на праві власності позивачу.

Підставою позову позивачем зазначено наступні обставини.

19 липня 2007 року між Акціонерним комерційним інноваційним банком "УкрСиббанк" (далі - АКІБ "УкрСиббанк") та ПП "РП Вирішальний" укладений кредитний договір № 0 (договір), за умовами якого Банк зобов`язався надавати позичальнику, а позичальник прийняти, належним чином використовувати і повернути Банку кредит у формі поновлюваної кредитної лінії в іноземній валюті в сумі ліміту кредитної лінії, що дорівнює 100 000 доларів США, що дорівнює еквіваленту 505 000 грн. за курсом Національного банку України на день укладання цього договору.

Пунктом 2.1 вищенаведеного кредитного договору в забезпечення виконання зобов`язань позичальника за договором Банком прийнято заставу нерухомості (основних фондів), а саме: нежитлова будівля по вул. Ольшанського, 13-а, Мала Кореніха, м. Миколаїв та поручительство шляхом укладання договору поруки з ОСОБА_1 .

На виконання вказаного пункту договору між Банком та ПП "РП Вирішальний" укладено договір іпотеки від 19.07.2008, посвідчений приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Горбуровим К.Є. та зареєстрований за № 1728, за умовами якого відповідач передав Банку в іпотеку вищенаведене нерухоме майно.

В подальшому 08 грудня 2011 року між правонаступником АКІБ "УкрСиббанк" - Публічним акціонерним товариством "УкрСиббанк" (як продавцем) та ПАТ "Дельта Банк" (як покупцем) укладено договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами, який зареєстровано в реєстрі за №№ 2949 2950.

Продавець передав покупцю право вимоги за кредитним договором № 0 від 19.07.2007, а також право вимоги за договорами іпотеки та поруки від 19.07.2007.

Рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 22.04.2015 по справі № 487/2771/14-ц в задоволенні первісного позову ПАТ "Дельта Банк" про стягнення з поручителя ОСОБА_1 та позичальника ПП "РП Вирішальний" в солідарному порядку заборгованості за вищенаведеним кредитним договором відмовлено у зв`язку зі спливом позовної давності, а зустрічний позов поручителя ОСОБА_1 про припинення договору поруки від 19.07.2007 задоволено у повному обсязі. За результатами перегляду вказаного рішення Апеляційним судом Миколаївської області останнє скасовано в частині позовних вимог Банку до ПП "РП Вирішальний", оскільки колегія суддів судової палати не у повній мірі погодилася з установленими судом першої інстанції фактами та правовідносинами та визнала помилковим висновок щодо можливості вирішення спору між юридичними особами в порядку цивільного судочинства. Висновки ж щодо вимоги до фізичної особи судом апеляційної інстанції визнані обґрунтованими та вірними, а рішення в цій частині - законним.

05.10.2018 року ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова В.В. звернулося до Господарського суду Миколаївської області з позовною заявою до Приватного підприємства «Риболовне підприємство Вирішальний», в якій просив в рахунок погашення заборгованості в сумі 4 361 108, 43 грн. звернути стягнення на предмет іпотеки , а саме: нежитлові об`єкти літ. "A" ,"Б", "Г", "Д", "Е", "Ж", "З", "И", "K", "Л", що знаходиться за адресою: Миколаївська область, с. Мала Корениха , вул.Ольшанська, буд. 13а, шляхом продажу на прилюдних торгах в межах процедури виконавчого провадження. Рішенням Господарського суду Миколаївської області від 21.02.2019 по справі № 915/1102/18 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка № 374578394 від 16.04.2024 року) іпотекодержателем згідно договору про іпотеку від 19.07.2007 є відповідач.

Позивач вважає, що відповідач втратив своє право щодо примусового стягнення боргу з позивача. З огляду на положення норм законодавства позивач вважає, що пропуск відповідачем строку на повторне пред`явлення виконавчого листа до виконання, пропущення строку позовної давності для звернення до суду з позовом про стягнення предмету іпотеки, або до органів нотаріату про вчинення виконавчого напису нотаріуса на іпотечному договорі, або звернення стягнення з предмети іпотеки шляхом позасудового врегулювання у відповідності до ст. 36-38 Закону України «Про іпотеку» та відповідно застереження в іпотечному договорі, в сукупності є фактом закінчення терміну дії права відповідача (іпотекодержателя), що складає предмет застави, що передбачає відповідно до ст. 28 Закону України «Про заставу» припинення іпотеки, яка є окремим видом застави та має наслідком звільнення позивача від виконання зобов`язань як за кредитним договором, так і за договором іпотеки (застави). За таких обставин, позивач вважає, що іпотечний договір застави слід визнати припиненим.

Позовні вимоги обґрунтовано приписами ст. 256, 572, 575, 593 ЦК України, ст. 17, 28 Закону України «Про іпотеку», ст. 28 Закону України «Про заставу» та судовою практикою.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 22.04.2024 позовну заяву (вх. № 4633/24 від 17.04.2024) Приватного підприємства «Риболовне підприємство «Вирішальний» до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ДАТА ФІНАНС» про визнання договору іпотеки припиненим залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 13.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання по справі на 11.06.2024 об 11:00 год.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 29.05.2024 задоволено клопотання представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ДАТА ФІНАНС" - адвоката Гончарук А. М. про участь в підготовчих / судових засіданнях по справі № 915/428/24 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 11.06.2024 відкладено підготовче засідання по справі на 18.06.2024.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 18.06.2024 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відкладено підготовче засідання по справі на 13.08.2024. Залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Горбурова Кирила Євгеновича.

Підготовче засідання з розгляду даної справи, яке було призначено на 13.08.2024, не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Олейняш Е.М. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 07.11.2024 призначено підготовче засідання по справі на 19.11.2024.

В підготовчому засіданні 19.11.2024 судом оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Позивач в підготовче засідання 19.11.2024 явку повноважного представника не забезпечив, про причини неявки повноважного представника суду не повідомив.

Позивач про розгляд справи повідомлявся належним чином в порядку, передбаченому ст. 120 ГПК України.

Ухвала Господарського суду Миколаївської області від 07.11.2024 доставлена до електронних кабінетів позивача ПП "Риболовне підприємство "Вирішальний" та представника позивача Кононова М. А. 07.11.2024 о 19:31.

Від позивача жодних заяв, клопотань про розгляд справи за відсутності позивача та/або представника позивача або повідомлень про наявність поважних причин, які підтверджують неможливість забезпечення явки представника позивача, або заяв, клопотань про відкладення розгляду справи тощо до суду не надходило.

Вимог ухвали суду від 18.06.2024 щодо подання суду доказів направлення на адресу третьої особи копії позовної заяви з додатками позивачем не виконано. Причини невиконання вимог ухвали суду не повідомлено.

Відповідач у відзиві на позовну заяву просив суд закрити провадження у даній справі № 915/428/24 на підставі ч. 1 ст. 231 ГПК України, у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Клопотання з посиланням на ст. 17 Закону України "Про іпотеку" мотивоване тим, що іпотека нерухомого майна, а саме нежитлових об`єктів літ. «А», «Б», «Г», «Д», «Е», «Ж», «З», «И», «К», «Л», що знаходиться за адресою: Миколаївська обл., с. Мала Корениха, вул. Ольшанська, буд.13А є припиненою, у зв`язку з реалізацією предмета іпотеки.

Відповідач зазначив, що 23.04.2024, в рахунок погашення невиконаних зобов`язань за Кредитним договором № 0 від 19.07.2007, між ТОВ «ДАТА ФІНАНС» (Іпотекодержатель) та ТОВ «ЧУТІВСЬКИЙ КІННИЙ ЗАВОД «ТРАКЕН» укладено договір купівлі-продажу нежитлового об`єкту, який був предметом іпотеки за Іпотечним договором № б/н від 19.07.2007, посвідченим приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Горбуровим К. Є. за реєстр. № 1728, - виробничий комплекс нежитлового нерухомого майна, загальною площею 1 802,5 кв.м: складається з нежитлових будівель: літ. Б - загальною площею 118,2 кв.м., літ. В - загальною площею 193 кв.м., літ. Г - загальною площею 271,1 кв.м., літ. Д - загальною площею 437,3 кв.м., літ. Е - загальною площею 118,4 кв.м., літ. Ж - загальною площею 460,9 кв.м., нежитлові приміщення в літ. А - загальною площею 203,6 кв.м., службові будівлі та споруди, за адресою: місто Миколаїв селище Мала Корениха, вул. Ольшанська, будинок 13-а.

Відповідач зазначає, що відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав власником вищевказаного нежитлового об`єкту, що знаходиться за адресою: Миколаївська обл., м. Миколаїв, вулиця Ольшанського (Мала Корениха), будинок 13а (реєстраційний номер об`єкта ), є ТОВ «ЧУТІВСЬКИЙ КІННИЙ ЗАВОД «ТРАКЕН», .

Крім того, 02.05.2024 ТОВ «ДАТА ФІНАНС» направило на адресу ПП «Риболовне підприємство «ВИРІШАЛЬНИЙ» повідомлення про продаж предмету іпотеки на підставі ст.38 Закону України «Про іпотеку».

В підготовчому засіданні 19.11.2024 представник відповідача просила суд розглянути вищевказане клопотання та задовольнити його.

Розглянувши подане клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Предметом спору у даній справі є вимога про визнання припиненим договору іпотеки Серія та номер:1728 від 19.07.2007 року, предметом якого є нерухоме майно, а саме нежитлові об`єкти літ. "A" ,"Б", "Г", "Д", "Е", "Ж", "З", "И", "K", "Л", що знаходиться за адресою: Миколаївська область, с. Мала Корениха, вул. Ольшанська , буд. 13а.

Судом також встановлено, що в провадженні Господарського суду Миколаївської області перебуває справа № 915/916/24 за позовом Приватного підприємства «Риболовне підприємство «ВИРІШАЛЬНИЙ» () до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ДАТА ФІНАНС» (), до відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю Чутівський кінний завод «ТРАКЕН» (), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Людмила Василівна про:

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлового об`єкту укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «ДАТА ФІНАНС» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чутівський кінний завод «ТРАКЕН» від 23.04.2024 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черленюх Людмилою Василівною, зареєстрованого в реєстрі за № 195;

- визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 24.04.2024 р. індексний номер 54696675 про реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Чутівський кінний завод «ТРАКЕН» не нерухоме майно а саме нежитлові об`єкти літ. «A», «Б», «Г», «Д», «Е», «Ж», «З», «И», «K», «Л», що знаходиться за адресою: Миколаївська область, с. Мала Корениха, вул. Ольшанська, буд. 13а винесеного приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черленюх Людмилою Василівною.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття провадження у справі, коли на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань (постанова Верховного Суду від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20).

Враховуючи вищевикладене, в суду відсутні підстави для закриття провадження у даній справі на час розгляду відповідного клопотання, оскільки питання реалізації предмета іпотеки (відповідність / невідповідність вимогам законодавства договору купівлі-продажу), що в розумінні ст. 17 Закону України "Про іпотеку" є однією з підстав припинення іпотеки, є предметом розгляду справи № 915/916/24, тобто встановлення судом у даній справі факту припинення іпотеки є передчасним.

Судом враховано наступне.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (постанови Верховного Суду у від 19.12.2020 року по справі № 910/14532/19 та від 10.02.2021 року по справі № 916/365/17).

КГС ВС в постанові від 29.12.2020 у справі № 910/14532/19 зауважив, що ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду. Отже, висновок апеляційного господарського суду про те, що суд має право залишити позов без розгляду, у зв`язку з невиконанням вимог суду позивачем, об`єктивно оцінивши поважність причин невиконання вимог суду та зазначити про це в судовому рішенні, є хибним, оскільки у цьому випадку суд не визнавав явку учасника справи обов`язковою.

Положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок міститься у п. 8.2.4 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 та постановах Верховного Суду від 29.12.2020 по справі № 910/14532/19 та від 10.02.2021 по справі № 916/365/17).

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви № 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитися з подіями процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами ст.ст. 202, 226 ГПК України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (п. 5.2.10 постанови ОП КГС ВС від 05.06.2020 по справі № 910/16978/19, також зазначений висновок міститься у постанові ОП КГС ВС від 16.10.2020 року у справі № 910/8816/19).

У зв`язку з викладеним, Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду вважала за необхідне відійти від висновку Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеного у постанові від 12.02.2020 у справі № 904/11194/15 в частині можливості залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України лише у випадку, якщо суд викликав позивача у судове засідання і визнав його явку обов`язковою.

В постанові КГС ВС від 19.12.2022 № 910/1730/22 зазначено, що, виходячи з положень ст. 42, 120, 196 ГПК України, учасник справи має право брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника) або не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою. Тобто, учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Системний аналіз змісту ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України викладені у постанові об`єднаної палати КГС ВС від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, у постанові у постанові від 16.10.2020 року у справі № 910/8816/19, від 16.10.2020 року у справі № 910/8816/19, у постанові об`єднаної палати КГС ВС від 18.11.2022 у справі № 905/458/21, у постанові об`єднаної палати КГС ВС від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21.

Норми ст. 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження. Навпаки, п. 1 ч. 2 ст. 185 ГПК України прямо передбачена можливість постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду за результатами підготовчого засідання (така правова позиція міститься в п. 23 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.11.2019 у справі № 904/2423/18 та у постановах суду касаційної інстанції від 02.12.2020 у справі № 914/1531/19, від 22.12.2020 у справі № 925/337/19, від 13.01.2021 у справі № 910/4372/20, від 10.02.2021 у справі № 916/365/17).

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у ч. 4 ст. 202 та у п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду (постанова КГС ВС від 19.12.2022 № 910/1730/22).

Судом у даній справі встановлено, що позивач належним чином та завчасно повідомлений судом про розгляд справи в підготовчому засіданні 19.11.2024 шляхом надіслання ухвали суду від 04.11.2024 до електронних кабінетів позивача та його представника Кононова М.А., що підтверджується наявними в матеріалах довідками про доставку документа в кабінет електронного суду. Ухвала суду доставлена до електронних кабінетів позивача та його представника 07.11.2024 о 19:31.

Позивач повноважного представника у судове засідання 19.11.2024 не направив. При цьому, позивач не повідомив суд про причини неявки представника в суд, а також не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, тому суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

Слід враховувати, що у разі неможливості взяти участь у підготовчому / судовому засіданні одного представника позивач може вжити інших заходів щодо забезпечення свого правового захисту в підготовчому / судовому засіданні, а саме, направити у засідання суду іншого повноважного представника чи у будь-який спосіб (телефонограма, лист на електронну пошту тощо) повідомити суд про поважність причин неявки.

Суд також звертає увагу, що відповідно до ст. 197 ГПК України учасники справи не позбавлені права брати участь у засіданнях суду в режимі відеоконференції як у приміщенні суду, так і поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Крім того, п. 3 резолютивної частини ухвали суду від 18.06.2024 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Горбурова Кирила Євгеновича та встановлено позивачу строк у 2 дні з дня оголошення даної ухвали для направлення на адресу третьої особи копії позовної заяви з додатками та подання суду відповідних доказів.

В підготовчому засіданні 18.06.2024 був присутній представник позивача Кононов М. А., а ухвала суду від 18.06.2024 також доставлена до електронних кабінетів позивача та його представника 02.07.2024 о 10:22.

Станом на 19.11.2024 позивачем не подано до суду доказів направлення копії позовної заяви з додатками третій особі, причини невиконання вимог ухвали суду не повідомив. Жодних заяв, клопотань на адресу суду від позивача не надходило.

Враховуючи викладене, невиконання вимог ухвали суду та неподання витребуваних судом доказів є додатковою підставою в розумінні п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України для залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, оскільки невиконання позивачем своїх процесуальних обов`язків унеможливлює виконання судом вимог ГПК України щодо виконання завдань господарського судочинства.

Суд вважає за необхідне також зазначити, що позивач самостійно на власний розсуд розпоряджається наданими йому процесуальним законом правами. Приписами ГПК України на учасників процесу покладено обов`язок добросовісного виконання учасниками справи своїх обов`язків, в тому числі покладених судом. Позивачу було забезпечено можливість реалізувати права та обов`язки без будь-яких перепон чи ускладнень. Вказана норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в засіданні суду, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності або подати заяву, клопотання про відкладення розгляду справи, повідомивши суд про наявність поважних причин неможливості забезпечення явки представника в засідання суду.

В свою чергу, судом також враховано, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача можливості реалізувати право на отримання судового захисту шляхом повторного звернення до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 226 ГПК України ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 226, 233-235, 254-259 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов (вх. № 4633/24 від 17.04.2024) Приватного підприємства «Риболовне підприємство «Вирішальний» до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ДАТА ФІНАНС» за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Горбурова К. Є. про визнання договору іпотеки припиненим залишити без розгляду.

2. Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 4 ст. 226 ГПК України).

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення (ст. 235 ГПК України) та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254-259 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 10.12.2024

Суддя Е. М. Олейняш