УХВАЛА

11 грудня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/6044/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Міщенко І. С. - головуючий, Берднік І. С., Зуєв В. А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2024 (головуюча - Козир Т. П., судді: Скрипка І. М. Мальченко А. О.) і ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.09.2024 (суддя Плотницька Н. Б.) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. управління нерухомістю"

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол"

про стягнення 667 778, 41 грн

та за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. управління нерухомістю"

про визнання недійсним договору та стягнення 618 507, 37 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. До Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" (далі - ТОВ "Дипломат Комфорт Сервіс") на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2024 і Господарського суду міста Києва від 19.09.2024 у цій справі.

2. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2024 для розгляду поданої касаційної скарги визначено колегію суддів у складі: Міщенко І. С. - головуючий, Берднік І. С., Зуєв В. А.

3. Вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження у цій справі, Верховний Суд вважає, що в цьому випадку у такому відкритті слід відмовити, оскільки застосування норм процесуального права, щодо недотримання судами яких подано скаргу, а саме статей 49 та 180 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, з огляду на таке.

4. Оскарженою постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2024 залишено без змін ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.09.2024 у цій справі про повернення без розгляду позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - ТОВ "Дипломат Комфорт Сервіс" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. управління нерухомістю" (далі - ТОВ "Поряд.Ок. управління нерухомістю"), Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" (далі - ОСББ "Дипломат Хол") про визнання недійсним договорів № 09-2022, стягнення збитків і визнання відсутнім права на оплату за договором № 09-2022.

5. Правовою підставою для повернення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, без розгляду стали приписи частини шостої статті 180 ГПК України, якими передбачено, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.

6. Верховний Суд виходить з того, що відповідно до частин першої і п`ятої статті 49 ГПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

7. До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

8. Так, згідно з частиною другою статті 180 ГПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

9. Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду із первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження із первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватися. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, у процесі розгляду господарським судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину.

При цьому, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним із первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 ГПК України має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі, а вимога спрямована на будь-що поза цим предметом, не може бути розглянута як вимога третьої особи, а може бути реалізована через подання самостійного позову.

10. У вказаних висновках колегія суддів звертається до сталих правових висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 916/542/18, від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 та від 19.06.2019 у справі № 904/9129/17 і за цим констатує, що наразі питання правильності застосування приписів статей 49 та 180 ГПК України є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

11. Приймаючи оскаржені ухвалу і постанову у цій справі, суди попередніх інстанцій виходили з того, що заявлений ТОВ "Дипломат Комфорт Сервіс" позов обґрунтований наявністю між заявником та ОСББ "Дипломат Хол" корпоративного спору, та між заявником, ОСББ "Дипломат Хол" та ТОВ "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" спору щодо відшкодування збитків, спричинених неякісно наданими послугами за спірним договором. Звідси суди виснували, що у цьому випадку заявником не заявлено самостійних вимог щодо предмета спору, адже зі змісту заяви про вступ у справу в якості третьої особи не вбачається, що заявник претендує на свою користь на те матеріальне благо, яке намагається захистити позивач шляхом подання позову.

12. За таких обставин суди вирішили, що заява, з якою звернулось ТОВ "Дипломат Комфорт Сервіс" по своїй суті не є позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору за первісним позовом у даній справі у розумінні вимог частини першої статті 49 ГПК України, а відтак визнали наявними підстави для її повернення згідно з приписами частини шостої статті 180 цього Кодексу.

13. Верховний Суд констатує, що у касаційній скарзі скаржник лише висловлює незгоду із оцінкою, наданою судами спірним правовідносинам. Водночас він не наводить доводів щодо неочевидності чи то утрудненості застосування вказаних положень процесуального Закону, а відтак суд касаційної інстанції вважає, що наразі відсутні будь-які підстави вважати подану касаційну скаргу обґрунтованою.

14. Відповідно до приписів частини другої статті 293 ГПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

15. У постанові від 18.05.2021 у справі № 914/1570/20 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що тенденції нормативно-правового регулювання національної моделі касаційного оскарження свідчать про перехід на конституційному рівні до моделі обмеженої касації, що реалізується, зокрема, за допомогою введення переліку випадків, коли рішення підлягає касаційному оскарженню, а також низки процесуальних фільтрів. Встановлення в процесуальному кодексі виняткових підстав для касаційного оскарження у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним, має слугувати формуванню дієвої судової системи, що гарантуватиме особі право на остаточне та обов`язкове судове рішення. Введення процесуальних "фільтрів" не порушує право на доступ до суду, оскільки таке право вже реалізоване при зверненні до суду першої та апеляційної інстанцій, та можна стверджувати, що введення процесуальних "фільтрів" допуску до перегляду судових рішень касаційним судом не порушує право доступу до правосуддя.

16. Враховуючи, що застосування приписів статей 49 та 180 ГПК України у спірних правовідносинах є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, Верховний Суд визнає касаційну скаргу ТОВ "Дипломат Комфорт Сервіс" необґрунтованою та відмовляє у відкритті касаційного провадження за цією скаргою на підставі положень частини другої статті 293 ГПК України.

Отже, керуючись статтями 2, 234, 287, 293, 314 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2024 і Господарського суду міста Києва від 19.09.2024 у справі № 910/6044/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Міщенко І. С.

Судді Берднік І. С.

Зуєв В. А.