ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.12.2024м. ДніпроСправа № 904/5180/24

За позовом Акціонерного товариства "ПроКредит Банк", м. Київ

до Відповідача-1: Товариства з додатковою відповідальністю "Агротехсервіс-Синельникове", с. Георгіївка, Дніпропетровська область

Відповідача-2: ОСОБА_1 , м. Синельникове, Дніпропетровська область

Відповідача-3: ОСОБА_2 , м. Синельникове, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості за кредитним договором

Без участі представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "ПроКредит Банк" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Відповідача-1: Товариства з додатковою відповідальністю "Агротехсервіс-Синельникове", Відповідача-2: ОСОБА_1 , Відповідача-3: ОСОБА_2 про стягнення суми основної заборгованості у розмірі 9 000 000 грн. та відсотків за користування кредитом у розмірі 176514,63 грн.

Позов обґрунтований порушенням відповідачем своїх зобов`язань за кредитним договором № 1501.52677/FW1501/2320 від 28.02.2023 з повернення кредитних коштів.

Ухвалою суду від 02.12.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне провадження у справі. Призначено підготовче засідання, яке відбудеться 16.12.2024.

На адресу суду, 11.12.2024 через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему надійшло клопотання Акціонерного товариства "ПроКредит Банк", підписане представником Никоненком Романом Васильовичем, про роз`єднання позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з ч. 9 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України, у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Частиною 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

До клопотання від 11.12.2024 заявником додано довіреність від 15.11.2024, сформовану в підсистемі "Електронний суд", однак не додано доказів наявності у нього статусу адвоката.

Поряд із цим, відповідно до частини третьої статті 56 ГПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Слід зауважити, що ГПК України у статті 60 наводить перелік документів, що підтверджують повноваження представників. Водночас, він не містить схожої норми з переліком документів, якими для суду підтверджуються повноваження осіб, через яких юридична особа бере участь у справі на засадах самопредставництва.

Формулювання частини третьої статті 56 ГПК України дозволяє зробити висновок про те, через яких осіб можливе самопредставництво юридичної особи, а також про те, що окрім керівника і члена виконавчого органу такими особами можуть бути також інші особи, уповноважені діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Особа, через яку юридична особа діє на засадах самопредставництва, має підтвердити суду цей свій статус. При цьому, як вже було зауважено, процесуальний закон не містить вичерпного переліку документів, якими для суду можуть бути підтверджені повноваження особи, через яку юридична особа діє на засадах самопредставництва. Вочевидь це можуть бути й документи, вказані у частині третій статті 56 ГПК України, зокрема статут, положення, трудовий договір (контракт).

Водночас варто враховувати, що частина перша статті 89 ЦК України передбачає, що юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до Єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення.

Згідно із частинами п`ятою, шостою цієї статті, до Єдиного державного реєстру вносяться відомості про організаційно-правову форму юридичної особи, її найменування, місцезнаходження, органи управління, філії та представництва, мету установи, а також інші відомості, встановлені законом.

Зміни до установчих документів юридичної особи, які стосуються відомостей, включених до Єдиного державного реєстру, набирають чинності для третіх осіб з дня їх державної реєстрації. Юридичні особи та їх учасники не мають права посилатися на відсутність державної реєстрації таких змін у відносинах із третіми особами, які діяли з урахуванням цих змін.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб регулює Закон України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», за частиною першою статті 7 якого Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру

Державна реєстрація базується на принципах, зокрема, обов`язковості, публічності, об`єктивності, достовірності та повноти відомостей у Єдиному державному реєстрі (стаття 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»).

Згідно з пунктом 13 частини другої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта [для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)], дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Частина перша статті 10 цього Закону передбачає, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

З огляду на викладене, слід дійти висновку, що у разі, якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Реєстру, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є).

Отже, за наявності інформації щодо такої особи в Реєстрі, у разі подання її суду, відсутності стосовно цього спору, про який повідомлено суду, підстави додатково підтверджувати ці повноваження документами, які за своїм змістом є тими, що визначені частиною третьою статті 56 ГПК України, - статутом, положенням, трудовим договором (контрактом) - відсутні, оскільки суд може покладатись на відомості з Реєстру як на достовірні.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2024 року у справі № 910/16580/23.

Однак, до клопотання від 11.12.2024 також не долучено і належних та допустимих доказів наявності у Никоненка Романа Васильовича повноважень на представництво інтересів Акціонерного товариства "ПроКредит Банк" в порядку сомопредставництва юридичної особи.

А отже, клопотання від 12.11.2024 підписане особою, повноваження якої не підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За таких обставин, клопотання від 11.12.2024 слід повернути заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 170, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути Акціонерному товариству "ПроКредит Банк" клопотання від 11.12.2024.

Ухвала набирає законної сили 16.12.2024.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений та підписаний 16.12.2024.

Суддя М.О. Ніколенко