УХВАЛА

12 грудня 2024 року

м. Київ

cправа № 911/3790/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Краснова Є. В. - головуючого, Мачульського Г. М., Рогач Л. І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Сіті Груп" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.10.2024 (колегія суддів: Агрикова О. В., Мальченко А. О., Козир Т. П.) і рішення Господарського суду Київської області від 23.04.2024 (суддя Черногуз А. Ф.) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Сіті Груп" до відповідачів: 1) Бориспільської міської ради, 2) Виконавчого комітету Бориспільської міської ради, третя особа, які не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Комунальне підприємство "Виробниче управління комунального господарства", про усунення перешкод у користуванні земельними ділянками шляхом визнання недійсними рішень та визнання права користування, визнання укладеним договору оренди землі у запропонованій позивачем редакції,

ВСТАНОВИВ:

У 2023 році Товариство з обмеженою відповідальністю "Бізнес Сіті Груп" (далі - ТОВ "Бізнес Сіті Груп") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Бориспільської міської ради та Виконавчого комітету Бориспільської міської ради про:

- усунення перешкоди в користуванні земельною ділянкою кадастровий номер :10:005:0011 та кадастровий номер :10:005:0008 загальною площею 1,202 га шляхом визнання недійсним рішення Бориспільської міської ради від 14.07.2015 №5548-65-VI, рішення Бориспільської міської ради від 08.09.2015 №5545-66-VI, рішення Бориспільської міської ради від 08.09.2015 №5630-66-VI, рішення Бориспільської міської ради від 14.09.2021 №1070-13-VІІI зі скасуванням державної реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами :10:005:0018, :10:005:0019, :10:005:0020, :10:005:0091 і закриттям Поземельних книг зі цих скасуванням кадастрових номерів;

- визнання за ТОВ "Бізнес Сіті Груп" права користування земельними ділянками кадастровий номер :10:005:0011 та :10:005:0008 і зобов`язання Бориспільської міської ради передати ТОВ "Бізнес Сіті Груп" у користування земельні ділянки кадастровий номер :10:005:0011 та :10:005:0008, і вважати укладеним договір оренди землі у редакції долученій до позовної заяви.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Бориспільська міська рада та виконавчий комітет Бориспільської міської ради протиправно та безпідставно ухиляються від виконання своїх обов`язків, передбачених імперативною нормою статті 120 Земельного кодексу України.

В подальшому, 25.01.2024 позивачем було подано заяву про зміну предмету позову відповідно до якої останній просив суд першої інстанції:

- визнати недійсним рішення Бориспільської міської ради від 14.07.2015 №5548-65-VI, рішення Бориспільської міської ради від 08.09.2015 №5545-66-VI, рішення Бориспільської міської ради від 08.09.2015 №5630-66-VI, рішення Бориспільської міської ради від 14.09.2021 №1070-13-VІІI зі скасуванням державної реєстрації земельних ділянок за кадастровими номерами :10:005:0018, :10:005:0019, :10:005:0020, :10:005:0091 і закриттям Поземельних книг зі скасуванням цих кадастрових номерів,

- зобов`язати Бориспільську міську раду передати ТОВ "Бізнес Сіті Груп" у користування земельні ділянки кадастровий номер :10:005:0011 та :10:005:0008 і вважати укладеним договір оренди землі у редакції долученої до заяви про зміну предмета позову.

Ухвалою від 29.01.2024 задоволено клопотання позивача про залучення Комунального підприємства «Виробниче управління комунального господарства» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

23.04.2024 Господарський суд Київської області ухвалив рішення, залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 09.10.2024, повний текст якої складений 15.10.2024, про відмову у задоволенні позову.

04.11.2024 ТОВ "Бізнес Сіті Груп" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та прийняти нове - про задоволення позову. Крім того, скаржник заявив клопотання про визнання поважними причин пропуску строку на касаційне оскарження та поновлення строку на подання касаційної скарги.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2024 справу передано на розгляд колегії суддів у складі: Краснова Є. В. - головуючого, Рогач Л. І., Мачульського Г. М.

Оскільки касаційна скарга не відповідала вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), то її ухвалою від 18.11.2024 залишено без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України з наданням скаржнику можливості подати докази сплати судового збору у розмірі 47 238,40 грн та докази надсилання копій касаційної скарги і доданих до неї документів відповідачу-1. Для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків суд встановив скаржнику десятиденний строк з дня її вручення.

19.11.2024 до Верховного Суду надійшла заява про виправлення описки, в якій скаржник висловив незгоду з мотивами прийнятої ухвали від 18.11.2024 та просив внести до неї виправлення. Заява обґрунтована тим, що скаржник вважає невірним викладений Верховним Судом розрахунок суми судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги.

26.11.2024 до Верховного Суду надійшла заява ТОВ "Бізнес Сіті Груп" про виконання ухвали суду. До заяви додані докази надсилання копій касаційної скарги і доданих до неї документів відповідачу-1, а також докази сплати судового збору у розмірі 26 840,00 грн. Скаржник зазначив, що подає докази сплати судового збору за розгляд касаційної скарги, виходячи зі ставки судового збору 200 % від суми, обрахованої Господарським судом Київської області під час вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Щодо заяви скаржника про виправлення описки

Відповідно до статті 243 ГПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Отже, правила вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

У постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц зазначено, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Водночас викладення мотивувальної частини ухвали від 18.11.2024 у редакції, наведеній скаржником у заяві про виправлення описки, не є виправленням арифметичної або технічної помилки, оскільки таке виправлення фактично призводить до зміни змісту судового рішення.

Отже, така заява скаржника не підлягає задоволенню.

Щодо заяви скаржника про виконання ухвали суду

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно з положеннями частин першої-другої статті 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Отже, однією з основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Аналогічне положення міститься у пункті 7 частини третьої статті 2 ГПК України.

Принцип обов`язковості судового рішення є однією із важливих складових принципу правової визначеності, а також права на справедливий суд, закріпленого, зокрема, у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обов`язковість судового рішення означає, що таке рішення буде виконано своєчасно, належним чином та у повному обсязі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 232 ГПК України судовими рішеннями є, зокрема, ухвали.

Таким чином, приписи ухвали від 18.11.2024 є обов`язковими для виконання скаржником. Суд чітко виклав підстави залишення касаційної скарги ТОВ "Бізнес Сіті Груп" без руху та встановив строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків.

Оскільки предметом позову у цій справі є одинадцять немайнових вимог (з урахуванням поданої позивачем заяви про зміну предмету позову), Суд в ухвалі від 18.11.2024 навів детальний розрахунок суми судового збору, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі.

Дослідивши доводи заяви про виконання ухвали суду, колегія суддів дійшла висновку, що ТОВ "Бізнес Сіті Груп" не виконано в повному обсязі вимоги ухвали Верховного Суду від 18.11.2024, оскільки сплачена скаржником сума судового збору у розмірі 26 840,00 грн є на 20 398,40 грн меншою ніж встановлено законом.

Статтею 292 ГПК України передбачено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, тобто суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг.

Згідно з частиною четвертою статті 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ураховуючи, що ТОВ "Бізнес Сіті Груп" не повністю усунуло недоліки касаційної скарги у встановлений судом строк, ця касаційна скарга підлягає поверненню згідно зі статтею 174 та частиною п`ятою статті 292 ГПК України.

Керуючись статтями 234, 235, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Сіті Груп" про виправлення описки в ухвалі від 18.11.2024 про залишення касаційної скарги без руху.

2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Сіті Груп" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.10.2024 у справі № 911/3790/23 повернути скаржнику з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснов

Суддя Г. М. Мачульський

Суддя Л. І. Рогач