УХВАЛА

м. Київ

02.12.2024Справа № 910/5464/22

За заявою ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

Суддя Чеберяк П.П.

Представники сторін:

Від заявника (боржника) не з`явились

Керуючий реструктуризацією В`язовченко А.М.

Від АТ КБ «ПриватБанк» Куценко О.В. - представник

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Фізична особа ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у зв`язку з неможливістю погасити заборгованість у розмірі 725 617,11 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без руху.

23.08.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків у справі № 910/5464/22.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.08.2022 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та додані до неї документи повернуто без розгляду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 20.02.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Господарського суду міста Києва від 29.08.2022 скасовано, справу передано до Господарського суду міста Києва для розгляду зі стадії відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Матеріали справи № 910/5464/22 повернулись до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.03.2023 прийнято заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до розгляду та підготовче засідання призначено на 08.05.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.05.2023 відкладено розгляд справи на 05.06.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.06.2023 відкрито провадження у справі № 910/5464/22 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , введено процедуру реструктуризації боргів боржника, керуючим реструктуризацією призначено арбітражного керуючого В`язовченка Анатолія Михайловича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 81 від 25.01.2013). Попереднє засідання призначено на 02.08.2023.

Оголошення про відкриття провадження у справі № 910/5464/22 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 було опубліковано на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України 14.06.2023 за № 70808.

06.07.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний Банк" з кредиторськими вимогами до боржника на суму 34 323, 80 грн.

07.07.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Акціонерного товариства "Універсал Банк" з кредиторськими вимогами до боржника на суму 49 114, 38 грн.

13.07.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Головного управління Державної податкової служби України у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС з кредиторськими вимогами до боржника на суму 37 788, 74 грн.

12.07.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Акціонерного товариства "Сенс Банк" з кредиторськими вимогами до боржника на суму 186 167,08 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.07.2023 заяву Головного управління Державної податкової служби України у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС з кредиторськими вимогами до боржника на суму 37 788, 74 грн. прийнято до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2023 розгляд справи відкладено на 06.09.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 прийнято заяву Акціонерного товариства "Сенс Банк" з кредиторськими вимогами до боржника на суму 186 167,08 грн. до розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.08.2023 розгляд справи призначено на 13.09.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.09.2023 визнано кредиторами у справі № 910/5464/22 по відношенню до фізичної особи ОСОБА_1 : Акціонерне товариство "Перший Український Міжнародний Банк", Акціонерне товариство "Універсал Банк", Головне управління Державної податкової служби України у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС, Акціонерне товариство "Сенс Банк" та Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк", а також визначено дату проведення судового засідання, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі на 30.10.2023.

28.09.2023 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання керуючого реструктуризацією арбітражного керуючого В`язовченка Анатолія Михайловича про виплату грошової винагороди арбітражному керуючому.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.10.2023 розгляд справи відкладено на 27.11.2023

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2023 розгляд справи відкладено на 15.01.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.01.2024 задоволено клопотання керуючого реструктуризацією арбітражного керуючого В`язовченка Анатолія Михайловича про виплату винагороди за виконання повноважень арбітражного керуючого.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.08.2024 розгляд справи призначено на 07.10.2024.

03.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання Акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний Банк" про закриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.10.2024 розгляд справи відкладено на 02.12.2024.

02.12.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява арбітражного керуючого В`язовченка А.М. про дострокове припинення повноважень керуючого реструктуризацією боржника.

У судовому засіданні 02.12.2024 розглядалось клопотання Акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний Банк" про закриття провадження у справі.

Представник Акціонерне товариство Комерційний банк "ПриватБанк" щодо задоволення поданого клопотання не заперечував.

Боржник у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши наявні у матеріалах справи документи, судом встановлено наступне.

Ухвалою попереднього засідання від 13.09.2023, серед іншого, визнано вимоги до боржника наступних кредиторів: 1) Акціонерне товариство "Перший Український Міжнародний Банк" в розмірі 34 323, 80 грн., з яких: 4 294,40 грн. - вимоги першої черги, 30 029,40 грн. - вимоги другої черги; 2) Акціонерне товариство "Універсал Банк" в розмірі 49 114, 38 грн., з яких: 5 368,00 грн. - вимоги першої черги, 43 746,38 грн. - вимоги другої черги; 3) Головне управління Державної податкової служби України у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС в розмірі 37 788, 74 грн. - вимоги першої черги; 4) Акціонерне товариство "Сенс Банк" в розмірі 186 167,08 грн., з яких: 5 368,00 грн. - вимоги першої черги, 180 799,09 грн. - вимоги другої черги; 5) Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» в розмірі 249 779,85 грн. з яких: 5 368,00 грн. - вимоги першої черги, 244 411,85 грн. - вимоги другої черги.

Згідно з пунктами 3-5 резолютивної частини ухвали від 13.09.2024 зобов`язано керуючого реструктуризацією провести збори кредиторів, які мають відбутись не пізніше 04.10.2023 та у строк до 13.10.2023 подати до суду план реструктуризації боргів боржника.

Судове засідання, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі, призначено на 30.10.2023.

Як вбачається з матеріалів справи, в ході проведення процедури реструктуризації боргів боржника збори кредиторів жодного разу не скликалися, звіт про результати перевірки декларації про майновий стан боржника кредиторам не направлявся, план реструктуризації боргів боржника на розгляд комітету кредиторів та суду не надавався.

Згідно ст. 124 КУзПБ план реструктуризації боргів боржника розробляється з метою відновлення платоспроможності боржника.

У відповідності із ч. 2 ст. 124 КУзПБ у плані реструктуризації боргів боржника в тому числі зазначаються обставини, які спричинили неплатоспроможність боржника;

інформація про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів; розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів; розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні.

За приписами ч. 3 ст. 124 КУзПБ план реструктуризації боргів боржника може містити положення про в тому числі виконання зобов`язань боржника третіми особами, зокрема шляхом укладення договору поруки, гарантії та інших правочинів згідно з цивільним законодавством; інші заходи, спрямовані на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів (перекваліфікація, працевлаштування тощо).

Згідно п. 1 ч. 7 ст. 123 КУзПБ суд приймає рішення про закриття провадження у справі за клопотанням зборів кредиторів, сторони у справі або з власної ініціативи, якщо: боржником у декларації про майновий стан зазначена неповна та/або недостовірна інформація про майно, доходи та витрати боржника та членів його сім`ї, якщо боржник упродовж семи днів після отримання звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки такої декларації не надав суду виправлену декларацію про майновий стан з повного та достовірною інформацією щодо майна, доходів та витрат боржника та членів його сім`ї.

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20 акцентував, що з огляду на мету та цілі КУзПБ інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

У судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, тому до боржника - фізичної особи за приписами Книги четвертої КУзПБ установлено спеціальні вимоги до його добросовісності, інше б суперечило засадам цивільного законодавства, зокрема таким, як добросовісність у здійсненні відповідного права та недопустимість зловживання правом (пункт 6 частини першої статті 3, частина третя статті 13 ЦК України).

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі №903/806/20 сформулював принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Отже, до боржника - фізичної особи КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Задля отримання бажаного результату - відновлення платоспроможності у судовій процедурі реструктуризації боргів КУзПБ покладає на боржника обов`язки, зокрема на етапі ініціювання справи про його неплатоспроможність:

- повідомити про обставини, що стали підставою для звернення до суду (пункт 3 частини другої статті 116 КУзПБ), отже обґрунтувати природу і причини неплатоспроможності, надати інформацію щодо витрачання коштів, отриманих від кредитора (кредитодавця, позикодавця), та/або щодо руху основних активів з часу виникнення зобов`язань перед кредиторами тощо;

- надати повну і достовірну інформацію про власний майновий стан та членів його сім`ї, щодо розміру та джерел доходів (пункти 4-11 частини третьої статті 116 КУзПБ), тому у разі необхідності і додаткові пояснення чи документи на підтвердження належного виконання цих вимог.

Реалізація обов`язку фізичної особи, яка звернулася до компетентного суду за визнанням факту її неплатоспроможності, у тому числі, надавати достовірну інформацію про все наявне майно, зумовлена не тільки формальними вимогами законодавця, а й сутнісним змістом процедур у справах про неплатоспроможність фізичної особи, тому надання повної і достовірної інформації у декларації про майновий стан є процесуальним обов`язком боржника у провадженнях про неплатоспроможність фізичної особи (подібний за змістом висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі №910/6639/20).

Інститут надання фізичною особою декларації про майновий стан боржника за останні три роки разом із заявою про визнання її неплатоспроможною обумовлений, передусім, необхідністю визначення обсягів майнових активів боржника з метою ефективного здійснення процедури погашення боргів такої особи, зокрема шляхом їх реструктуризації та подальшого задоволення грошових вимог кредиторів.

Саме тому, реалізація обов`язку фізичної особи, яка звернулася до компетентного суду за визнанням факту її неплатоспроможності, у тому числі, надавати достовірну інформацію про все наявне майно, зумовлена не тільки формальними вимогами законодавця, а й сутнісним змістом процедур у справах про неплатоспроможність фізичної особи. Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміку розміру активів за відповідний період (постанова Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 22.09.2021 у справі №910/6639/20).

Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміки розміру активів за відповідний період. Включення до кола членів сім`ї осіб, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхніх дітей, у тому числі повнолітніх, батьків, осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, пояснюється фідуціарним, зазвичай, характером відносин боржника з цими особами (обов`язок діяти якнайкраще в інтересах таких осіб), що може сприяти ухиленню від виконання боржником зобов`язань перед кредиторами шляхом перереєстрації майна (майнових прав) на цих осіб.

До цих зловживань правом боржник може вдатись незалежно від того, що ці особи проживають окремо від боржника, не пов`язані з ним спільним побутом та сімейними правами і обов`язками. Положення частини п`ятої статті 116 КУзПБ самостійно і вичерпно врегульовують зміст поняття "член сім`ї боржника", яке є спеціальним, встановленим саме для цілей визначення змісту правовідносин щодо відновлення платоспроможності фізичної особи. Положення статті 3 СК України для регулювання відносин у процедурі розгляду справ про неплатоспроможність фізичних осіб не застосовується. Тлумачення частини п`ятої статті 116 КУзПБ, з огляду на мету правового регулювання відносин неплатоспроможності боржників- фізичних осіб, дає підстави для висновку, що до членів сім`ї такого боржника в обов`язковому порядку необхідно віднести його дітей (у тому числі повнолітніх), батьків та осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, незалежно від того, що вони не проживають з ним спільно, не пов`язані спільним побутом і не мають взаємних прав та обов`язків. (Постанова судової палати з розгляду справ про банкрутство КГС у складі ВС від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20).

За змістом приписів статей 116, 119, 123, 125, 126, 128 КУзПБ щодо вимог до боржника та процесуальних наслідків їх невиконання, законодавець означив принцип добросовісної поведінки боржника - фізичної особи, за яким право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог.

Ураховуючи, що основним призначенням частини сьомої статті 123 КУзПБ є припинення реабілітації очевидно недобросовісного боржника та можливість її застосування з власної ініціативи суду, не можна залишити поза увагою обставини, які вказують на наявність підстав для закриття провадження у справі за цією нормою.

Ризики зазначення неповної інформації у декларації покладаються саме на боржника, позаяк спеціальним законом, яким є Кодекс України з процедур банкрутства, такої підстави ненадання інформації про майновий стан члена сім`ї не передбачено, натомість у частині п`ятій статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства імперативно визначено, що декларація повинна містити інформацію щодо майна, доходів та витрат боржника і членів його сім`ї. Зазначене кореспондує правовому висновку Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладеному у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20, за яким, добросовісність боржника - фізичної особи є визначальним критерієм для оцінки обставин і підстав якими Кодекс України з процедур банкрутства зумовлює вирішення судом питання щодо подальшого руху справи, зокрема закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи у випадках, передбачених статтями 123, 126, 128 Кодексу України з процедур банкрутства.

Тому, обставини, що свідчать про недобросовісну поведінку боржника у сукупності з іншими обставинами справи підлягають врахуванню господарським судом як підстави для ухвалення рішення про закриття провадження у справі, замість переходу до процедури погашення боргів боржника.

Окрім того, Верховний Суд неодноразово наголошував на строковості судової процедури неплатоспроможності боржників-фізичних осіб.

Так, Верховний Суд у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20 зазначив, що хоча КУзПБ докладно не регламентує закінчення процедури реструктуризації боргів боржника, проте за приписами пункту 8 частини п`ятої статті 119, частини одинадцятої статті 126 цього Кодексу визначено строк, три місяці з дня введення процедури реструктуризації боргів, протягом якого, але не пізніше строків установлених законом і судом, сторони мають здійснити свої права та обов`язки задля узгодження плану реструктуризації боргів боржника, у разі якщо господарський суд раніше не дійде висновку про наявність підстав для переходу до наступної судової процедури або закриття провадження у справі, зокрема відповідно до частини сьомої, пункту 2 частини восьмої статті 123 КУзПБ.

До спливу цього строку керуючий реструктуризацією зобов`язаний виконати в повному обсязі покладені на нього завдання, зокрема щодо перевірки майнового стану боржника та забезпечення розгляду зборами кредиторів плану реструктуризації боргів, а господарський суд повинен забезпечити дотримання процесуальних строків та гарантій реалізації прав і захисту інтересів сторін у судовій процедурі реструктуризації боргів боржника.

Відповідно до ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно із ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, як: не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 78 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 79 Господарського процесуального кодексу України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що процедура реструктуризації боргів боржника триває вже майже півтора роки та за цей час жодних дій, передбачених КУзПБ щодо реструктуризації боргів, ані боржником, ані керуючим реструктуризацією виконано не було, враховуючи, що процедура реструктуризації боргів є пріоритетною відповідно до положень КУзПБ, а також її строковість, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для закриття провадження у даній справі.

Керуючись ст. 123, 126-128 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Акціонерного товариства "Перший Український Міжнародний Банк" про закриття провадження у справі задовольнити.

2. Закрити провадження у справі № 910/5464/22 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).

3. Припинити дію мораторію на задоволення вимог кредиторів.

4. Припинити повноваження керуючого реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) арбітражного керуючого В`язовченка Анатолія Михайловича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 81 від 25.01.2013).

5. Копію ухвали надіслати боржнику, керуючому реструктуризацією, кредиторам, контролюючому органу, визначеному Податковим кодексом України, органам, які здійснюють контроль за правильністю та своєчасністю справляння податків і зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, органу державної виконавчої служби, органу державної прикордонної служби, державному органу з питань банкрутства.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Кодексом України з процедур банкрутства та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.П. Чеберяк