УХВАЛА

16 грудня 2024 року

м. Київ

cправа № 260/583/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кібенко О.Р.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Міжгірської селищної ради

на рішення Господарського суду Закарпатської області від 15.07.2024

та постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2024

за позовом ОСОБА_1

до Міжгірської селищної ради,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору:

1) Комунального некомерційного підприємства "Лікувально-профілактична установа Міжгірська районна лікарня",

2) ОСОБА_2 ,

3) ОСОБА_3

про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

1. 10.03.2020 ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Міжгірської районної ради Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Комунальне некомерційне підприємство "Лікувально-профілактична установа Міжгірська районна лікарня", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про:

- визнання незаконним та скасування рішення Міжгірської районної ради Закарпатської області від 05.09.2019 №350 "Про ліквідацію комунальної установи "Міжгірська районна лікарня";

- визнання незаконним та скасування рішення Міжгірської районної ради Закарпатської області від 05.09.2019 №349 "Про створення Комунального некомерційного підприємства "Лікувально-профілактична установа Міжгірська районна лікарня" Міжгірської районної ради Закарпатської області";

- зобов`язання Міжгірської районної ради Закарпатської області здійснити перетворення комунальної установи "Міжгірська районна лікарня" в комунальне некомерційне підприємство із визнанням її правонаступником усіх прав та обов`язків Комунальної установи "Міжгірська районна лікарня" із прийняттям нового статуту (з урахуванням уточнень).

2. Закарпатський окружний адміністративний суд рішенням від 15.04.2021, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2021 позовні вимоги задовольнив частково: визнав незаконним та скасував рішення Міжгірської районної ради Закарпатської області від 05.09.2019 №350 "Про ліквідацію комунальної установи "Міжгірська районна лікарня"; визнав незаконним та скасував рішення Міжгірської районної ради Закарпатської області від 05.09.2019 №349 "Про створення Комунального некомерційного підприємства "Лікувально-профілактична установа Міжгірська районна лікарня" Міжгірської районної ради Закарпатської області; у задоволенні інших позовних вимог відмовив.

3. Верховний Суд постановою від 29.09.2022 рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 15.04.2021 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2021 скасував, а провадження у справі закрив; роз`яснив позивачу, що розгляд цієї справи віднесено до юрисдикції господарського суду, та право позивача на звернення протягом 10 днів з дня отримання цієї постанови до Верховного Суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією. Скориставшись таким правом, позивач подав відповідну заяву до Верховного Суду про направлення справи №260/583/20 за встановленою юрисдикцією для її розгляду у порядку господарського судочинства.

4. Верховний Суд ухвалою від 01.12.2022 справу №260/583/20 передав до Господарського суду Закарпатської області.

5. Господарський суд Закарпатської області рішенням від 15.07.2024, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2024, позов задовольнив частково: визнав незаконним та скасував рішення Міжгірської районної ради Закарпатської області від 05.09.2019 №350 "Про ліквідацію комунальної установи "Міжгірська районна лікарня"; визнав незаконним та скасував рішення Міжгірської районної ради Закарпатської області від 05.09.2019 №349 "Про створення Комунального некомерційного підприємства "Лікувально-профілактична установа Міжгірська районна лікарня" Міжгірської районної ради Закарпатської області"; в іншій частині позову відмовив.

6. 04.12.2024 Міжгірська селищна рада через систему Електронний Суд звернулася з касаційною скаргою (подана адвокатом Радь І.І.) на рішення Господарського суду Закарпатської області від 15.07.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2024, в якій просить:

- скасувати їх повністю, та закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.231 ГПК;

- у випадку, якщо Верховний Суд не знайде підстав для закриття провадження у справі, просить скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 15.07.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2024 в частині задоволення позову та ухвалити у цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

7. Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на таке.

8. Частиною 2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) передбачено, що якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, передбачених ст.290 цього Кодексу, то така скарга залишається без руху.

Щодо сплати судового збору

9. Відповідно до п.2 ч.4 ст.290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

10. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом "Про судовий збір".

11. Згідно з ч.1 ст.4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

12. Ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви немайнового характеру, становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

13. За подання касаційної скарги на рішення суду ставки судового збору встановлюються у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (пп.5 п.2 ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір").

14. Відповідно до ч.3 ст.4 Закону "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч.2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

15. У цій справі було заявлено 3 вимоги немайнового характеру.

16. Враховуючи вимоги касаційної скарги (скасування повністю рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції), скаржник при її подачі повинен був сплатити судовий збір у розмірі 10 089,60 грн, розрахований таким чином: 2 102 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2020) х 3 вимоги немайнового характеру х 200% х 0,8 = 10 089,60 грн.

17. До касаційної скарги Міжгірська селищна рада долучила платіжну інструкцію від 03.12.2024 №392 про сплату судового збору у розмірі 6 726,40 грн, проте вона не може вважатися належним доказом сплати судового збору за подання касаційної скарги з огляду на таке.

18. Відповідно до частин 1, 2 ст.9 Закону "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

19. Згідно з ч.1 ст.6 Закону "Про судовий збір" судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв.

20. Правління Національного банку України постановою від 29.07.2022 №163 затвердило Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція), яка визначає порядок ініціювання та виконання платіжних операцій за рахунками користувачів платіжних послуг, які відкриті в надавачів платіжних послуг з обслуговування рахунку; обов`язкові реквізити платіжної інструкції, вимоги щодо їх заповнення; порядок виконання надавачами платіжних послуг заходів щодо арешту коштів на рахунках користувачів. Вимоги цієї Інструкції поширюються на ініціаторів, надавачів платіжних послуг і обов`язкові для виконання ними.

21. Із п.37 Інструкції вбачається, що одним із обов`язкових реквізитів платіжної інструкції є "Призначення платежу".

22. Пункт 41 Інструкції визначає, що платник заповнює реквізит "Призначення платежу" платіжної інструкції так, щоб надавати отримувачу коштів повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється платіжна операція. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.

23. Необхідно зауважити, що на офіційному сайті Верховного Суду (https://supreme.court.gov.ua/supreme/) в розділі "громадянам - судовий збір" зазначено приклад заповнення графи "Призначення платежу" в платіжному документі.

24. Так, у графі "Призначення платежу" обов`язково необхідно вказати: "*;101;22030102 (код класифікації доходів) ___________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом ______________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір".

25. Тобто, необхідними реквізитами ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга.

26. Водночас у доданій Міжгірською селищною радою платіжній інструкції від 03.12.2024 №392 у графі "Призначення платежу" зазначено: "0.Судовий збiр, за позовом Мiжгiрська селищна рада, Верховний суд/Касацiйний цивiльний суд,110150,2800", тобто вказана квитанція не містить інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, дати прийняття судових рішень, що оскаржуються, з огляду на що не вбачається, яка саме касаційна скарга оплачується судовим збором.

27. Крім того, у призначені платежу Міжгірська селищна рада вказала "Верховний суд/Касацiйний цивiльний суд", однак скаржник подає скаргу до Касаційного господарського суду.

28. Отже, платіжна інструкція від 03.12.2024 №392 про сплату 6 726,40 грн не може вважатися належним доказом сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Закарпатської області від 15.07.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2024 у справі №260/583/20 у встановленому законом порядку.

29. Оскільки скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі (10 089,60 грн), то касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених п.2 ч.4 ст.290 ГПК.

Щодо повноважень на представництво інтересів скаржника

30. Частина 3 ст.290 ГПК передбачає, що касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

31. Згідно з частинами 1, 3 ст.56 ГПК сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

32. Частиною 1 ст.58 ГПК встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

33. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ч.2 ст.16 ГПК).

34. Відповідно до ч.4 ст.60 ГПК повноваження адвоката як представника підтверджуються, зокрема, довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

35. Частиною 1 ст.20 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

36. Відповідно до ч.3 ст.26 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" повноваження адвоката як представника в господарському судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

37. Частиною 1 ст.26 вказаного Закону передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, які посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

38. Підписання та/або подання скарг, заяв чи клопотань є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

39. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (ч.2 ст.26 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

40. Пунктом 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 (зі змінами) (далі - Положення) передбачено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

41. Пунктом 11 Положення встановлено, що ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

42. Пунктом 9 Положення передбачено, що ордер, виданий адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

43. Пунктом 12 Положення передбачено перелік реквізитів, які має містити ордер на надання правничої (правової) допомоги.

44. Зі змісту п.12.10 Положення вбачається, що ордер має містити підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі "Адвокат").

45. Касаційна скарга подана через систему "Електронний суд" та підписана адвокатом Радь І.І. До матеріалів касаційної скарги додано копію ордера від 29.03.2023 серії АО №1085160.

46. Однак ордер не містить обов`язкових реквізитів, передбачених приписами п.12.10 Положення, зокрема, в графі "Адвокат" відсутній підпис адвоката Радь І.І., а тому, з урахуванням змісту п.11 Положення, документ, доданий адвокатом Радь І.І. до матеріалів касаційної скарги, не є належним та достатнім підтвердженням повноважень адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта, зокрема, на звернення до Верховного Суду із касаційною скаргою у цій справі.

47. Скаржнику необхідно надати Верховному Суду належні докази на підтвердження повноважень адвоката Радь І.І. представляти інтереси Міжгірської селищної ради у справі №260/583/20.

48. Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів ГПК учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно форми та змісту подання касаційної скарги.

49. Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

50. З огляду на залишення касаційної скарги без руху, заява про зупинення дії рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції залишається без розгляду до усунення недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтями 4, 6, 9 Закону "Про судовий збір", Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Міжгірської селищної ради на рішення Господарського суду Закарпатської області від 15.07.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2024 у справі №260/583/20 залишити без руху.

2. Надати Міжгірській селищній раді строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити Міжгірській селищній раді, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О. Кібенко