ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2024 р. Справа№ 910/17016/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко О.В.

суддів: Яковлєва М.Л.

Тарасенко К.В.

за участю секретаря судового засідання Сабалдаш О.В.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 04.12.2024

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 (повний текст рішення складено та підписано 28.06.2024)

у справі № 910/17016/23 (суддя Колесник Р.М.)

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі»

до Фізичної особи-підприємця Баранюк Олени Миколаївни

про стягнення 388 830,43 грн

В С Т А Н О В И В:

Представником Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (надалі-позивач) в системі «Електронний суд» до Господарського суду міста Києва сформовано позовну заяву про стягнення з Фізичної особи-підприємця Баранюк Олени Миколаївни (надалі-відповідач) суми необлікованої електроенергії в розмірі 388 830,43 гривень.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на порушення відповідачем п.п. 5.5.5., 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, виявлені в результаті здійсненої перевірки уповноваженими представниками позивача, про що 01.02.2022 складено Акт про порушення № К047781, на підставі якого рішенням комісії позивача, оформленого протоколом від 21.02.2023 № 100, здійснено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії в заявленому до стягнення розмірі, який відповідач не сплатив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.11.2023 справу № 910/17016/23 передано на розгляд Господарського суду Київської області за підсудністю.

Заперечуючи проти позову, відповідач посилався на те, що:

- представниками позивача під час проведення перевірки не було надано документів, які б визначали конкретну направленість дій, контрольний огляд чи технічна перевірка, з вузлом обліку відповідача. При цьому, адреса зазначена в акті про порушення не відповідає фактичній адресі об`єкта споживання (вул. Парникова, 3);

- в акті про порушення, доданому до позовної заяви наявні три підписи представників позивача, які здійснювали перевірку, проте у примірнику відповідача лише два підписи, а саме відсутній підпис працівника ОСОБА_1, що свідчить про те, що дана посадова особа поставила підпис не у день його складання;

- в акті про порушення, зазначено наступне: «порушено облік електричної енергії: ПРРЕЕ п. 2.3.2, 2.3.4; п. 5.5.5 ПРРЕЕ; п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: «споживачем пошкоджено «вушко» на кришці клемної колодки, яка закриває доступ до вторинних кіл обліку електроенергії, що давало змогу споживачу відкручувати гвинт для пломбування кришки клемної колодки без зняття пломби ПрАТ КОЕ. Таким чином, споживач отримував доступ до вторинних кіл обліку та можливість без облікового споживання електроенергії. Про те, що споживач часто використовував вище описану маніпуляцію, свідчить пошкодження ізоляції пломбувального тросу в місці, де він проходить через пломбувальне вушко кришки клемної коробки.» Але, відповідно до абз. 3 п. 8.2.5 ПРРЕЕ в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил. Формою акта про порушення, наведеною в додатку 9 до ПРРЕЕ, передбачено, що в розділі «порушено облік електричної енергії» необхідно «докладно вказати вид, обставини і суть порушення». ПРРЕЕ надають вичерпний перелік видів порушень, при яких здійснюється визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Зазначені порушення поділяються на дев`ять основних груп, кожна з котрих має своє позначення в тексті ПРРЕЕ як відповідні підпункти (з першого по дев`ятий) п. 8.4.2. ПРРЕЕ. Докладна вказівка виду порушення однозначно визначає порядок застосування положень глави 8.4. ПРРЕЕ «Визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих Правил». В порушення норм ПРРЕЕ, представники позивача не зазначили конкретного виду порушення Правил і, замість цього, посилаються на загальні норми ПРРЕЕ, які, на його думку, відповідають загальному переліку порушень п. 8.4.2. ПРРЕЕ;

- відповідно до абз. 5 п. 8.2.5 ПРРЕЕ в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В порушення вищезазначеної норми ПРРЕЕ, у тексті акту упереджено і безпідставно звинувачується відповідач, а саме в здійсненні певних неправомірних дій, перша з яких носить явний характер (зламане «вушко» клемної колодки), а всі інші відкручення гвинта кришки, отримання доступу до вторинних кіл обліку, безоблікове споживання - гіпотетичний характер. Доступ до вузла обліку електричної енергії був можливий не тільки для персоналу відповідача, а також для персоналу оператора системи розподілу, постачальника електричної енергії і для інших осіб без присутності відповідача, оскільки знаходиться на не охоронюваній території і розташовується в щиті, що був доступний до відмикання звичайним щитовим інструментом;

- текст опису суті порушення і схема електроживлення споживача не відповідають одна одній і не дозволяють однозначно визначити вид порушення. В описовій частині акту у якості порушення визначається пошкодження «вушка» кришки клемної колодки. В графічній частині акту місцем пошкодження вказане «вушко» випробувальної колодки;

- згідно з п. 8.4.4. ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства, в порушення вимог якого позивачем відповідну експертизу проведено не було, хоча згідно з Актом пломбування від 01 лютого 2022 року № 260243 при проведенні перевірки представники позивача вилучили лічильник електричної енергії № 12409517 і випробувальну колодку з пломбою № 28952923, про що зазначено в Акті про порушення;

- відповідач не міг здійснювати безобліковане споживання електричної енергії в об`ємах, визначених позивачем з огляду на фактичну відсутність для цього технічних можливостей;

- позивачем порушено порядок повідомлення відповідача про проведення засідання комісії з розгляду акта про порушення та розглянув акт про порушення із порушенням граничного терміну його розгляду, встановленого п. 8.2.6. ПРРЕЕ, а посилання позивача у якості обґрунтування правомірності порушення строку, встановленого п. 8.2.6. ПРРЕЕ на Постанову НКРЕКП № 393 від 20.04.2022 «Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану», якою строки, визначені абз. 6, 7 п. 8.2.6 ПРРЕЕ, зупиняються на час дії цієї постанови є безпідставними, оскільки з огляду на дату набрання нею чинності з 20.04.2022 до спірних правовідносин застосовуватися не може;

- вузол обліку електричної енергії на об`єкті відповідача обладнаний зовнішнім пристроєм, що забезпечує можливість дистанційного зчитування результатів вимірювання, і приєднаний до автоматичної системи комерційного обліку електричної енергії оператора системи розподілу, що дає можливість визначення кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог ПРРЕЕ, шляхом вичитування пам`яті лічильника або шляхом доступу до даних, що зберігаються в автоматичній системі комерційного обліку та будь-яке втручання в роботу приладу обліку електричної енергії було б зафіксовано через автоматизовану систему обліку електроенергії та управління споживанням за допомогою маршрутизатора;

- позивач, кваліфікував порушення відповідача, як таке, що передбачено п.п. 3 п. 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме пошкодження засобів вимірювальної техніки, що, у разі виявлення і складення акту про порушення, є підставою для визначення обсягу і вартості необлікованої електричної енергії. Проте, згідно зазначеного пункту пошкодження засобів вимірювальної техніки є порушенням, за наявності якого здійснюється визначення обсягу і вартості необлікованої електричної енергії, тільки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, що позивачем не доведено;

- жодним іншим документом, оформленим і наданим позивачем, не визначається вид порушення, що став підставою для оформлення акта про порушення. Вид порушення, в свою чергу, визначає порядок застосування положень глави 8.4. ПРРЕЕ під час визначення обсягу і вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до п. 6.4.1. глави 6.4. ККО учасники ринку та споживачі несуть відповідальність відповідно до законодавства за використання електричної енергії без приладів обліку (якщо використання приладів обліку обов`язкове) або вплив на роботу ЗКО (засобів комерційного обліку), пошкодження ЗКО, пошкодження або зрив установлених на них пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, порушення схеми комерційного обліку чи в будь-який інший спосіб, що має явні або підтверджені результатами експертизи ознаки втручання в роботу ЗКО.

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.06.2024 у задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» відмовлено повністю.

Відмовляючи у задоволені позовної заяви суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги є недоведеними позивачем.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 18.07.2024 звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, яка сформована в системі «Електронний суд» 18.07.2024, у якій просив суд скасувати рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 у справі № 910/17016/23 та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю. Просив вирішити питання щодо розподілу судових витрат.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що рішення суду першої інстанції ухвалене без з`ясування обставин, що мають значення для справи, з недоведеністю обставин справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, з невідповідністю висновків встановленим обставинам, неврахуванням висновків Верховного Суду щодо застосування норм права, а також порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Скаржник зазначає, що акт про порушення №К047781 від 01.02.2022 складений у повній відповідності до вимог п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕЕ), оскільки містить: 1) Прізвище Ім`я По батькові та номер службових посвідчень уповноважених представників ОСР, які складали акт про порушення; 2) підпис з боку споживача відповідною особою, яка в силу вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ є уповноваженою особою від споживача; 3) норми правил, які порушено та здійснено опис самого порушення; 4) схему порушення; 5) підпис усіх учасників проведення перевірки; 6) відсутні виправлення, а зміст є чітким та не дозволяє неоднозначного тлумачення.

Також апелянт зазначив, що акт про порушення є лише засобом фіксації виявленого порушення та відповідно недоліки зазначеного акту не спростовують наявність факту самого порушення. Крім того, факт наявності порушення, окрім акту про порушення, та правомірності нарахування вартості необлікової електроенергії підтверджується також іншими доказами, зокрема фотоматеріалами, листом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) №4884/20.3/7-24 від 06.05.2024, у якому НКРЕКП дійшла висновку, що акт №К047781 від 01.02.2022 складено у відповідності до вимог п. 8.2.5 глави 8.2 розділу VІІ ПРРЕЕ.

Одночасно, скаржник у своїй апеляційній скарзі зазначає, що відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження відсутності порушення чи неправомірності складання акту про порушення та визначення вартості необлікованої електроенергії.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 910/17016/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. судді: ОСОБА_2, Гончаров С.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2024 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи №910/17016/23. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV Господарського процесуального кодексу України, за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 у справі № 910/17016/23.

14.08.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/17016/23.

Головуючий суддя Тищенко О.В. перебувала у відрядженнях, питання пов`язані з рухом апеляційної скарги вирішується після закінчення відряджень (16.09.2024).

Разом з тим, у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_2 у відставку, протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 16.09.2024 у справі №910/17016/23 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Яковлєв М.Л., Гончаров С.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.09.2024 справу №910/17016/23 за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 прийнято колегією суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Яковлєв М.Л., Гончаров С.А. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 у справі № 910/17016/23. Роз`яснено відповідачу право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, позивачу - заперечення на відзив. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали. Розгляд апеляційної скарги у справі №910/17016/23 призначено на 09.10.2024.

23.09.2024 на електронну пошту Північного апеляційного господарського суду від представника відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, сформований в системі «Електронний суд» 23.09.2024, у якому останній просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 залишити без змін.

Відзив мотивований тим, що рішення суду першої інстанції винесено із дотриманням норм матеріального та процесуального права на підставі належних та допустимих доказів, що містяться у матеріалах справи, та зі з`ясуванням усіх обставин справи.

Відповідач зазначає, що доводи та посилання скаржника в апеляційній скарзі жодним чином не спростовують рішення суду першої інстанції.

09.10.2024 у розгляді справи №910/17016/23 оголошено перерву на 12.11.2024.

12.11.2024 розгляд справи №910/17016/23 не відбувся у зв`язку з перебуванням суддів у відпустках.

Разом з тим, у зв`язку з відпусткою судді Гончарова С.А., протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 18.11.2024 у справі №910/17016/23 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Яковлєв М.Л., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.11.2024 справу №910/17016/23 за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 прийнято колегією суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Яковлєв М.Л., Тарасенко К.В. Розгляд справи №910/17016/23 призначено на 04.12.2024.

У судове засідання 04.12.2024 з`явилися представники позивача та відповідача.

Представник позивача у судовому засіданні просив задовольнити апеляційну скаргу на підставі доводів викладених уній, скасувати рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 у справі №910/17016/23 та ухвалили нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги на підставі доводів викладених у відзиві на апеляційну скаргу, оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін.

У відповідності до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши пояснення сторін, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів зазначає наступне.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312.

Відповідно до ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», п.1.1.1 ПРРЕЕ вимоги Закону та ПРЕЕЕ є обов`язковими для виконання всіма споживачами. Статтею 4 Закону передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Згідно з п 1.2.1. ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Як правильно зазначено судом першої інстанції відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: Київська обл, с. Крюківщина, вул. Сагайдачного, 1, відповідно до паспорту точки розподілу електричної енергії.

Пунктом 2.3.3. ПРРЕЕ передбачено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно зазначено судом першої інстанції відповідачу було передано на відповідальне збереження прилад обліку електричної енергії NP-07 3FT.SM-V зав. № 12409517 та пломби, якими була опломбована електроустановка, в тому числі і клемна колодка, що підтверджується актом № 145171 від 30.12.2019.

За змістом п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема:

1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів);

5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України;

8) забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

9) невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання;

19) своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень;

20) не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії;

22) утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.

01.02.2022 уповноваженими представниками позивача на об`єкті відповідача за адресою: Київська обл., с. Крюківщина, вул. Сагайдачного, 1 (ЩТП-1634) було виявлено факт порушення ПРРЕЕ, а саме: «споживачем пошкоджено «вушко» на кришці клемної колодки, яка закриває доступ до вторинних кіл обліку електричної енергії, що давало змогу споживачу відкручувати гвинт для пломбування кришки клемної колодки без зняття пломби ПрАТ КОЕ. Таким чином, споживач отримував доступ до вторинних кіл обліку та можливість безоблікового споживання електроенергії. Проте, що споживач часто використовував вище описану маніпуляцію, свідчить пошкодження ізоляції пломбувального тросу в місці, де він проходить через пломбувальне вушко кришки клемної коробки.». Зазначене порушення, кваліфіковано позивачем, як порушення п. 8.4.2. ПРРЕЕ.

За результатом проведеної перевірки, позивачем, за участі представника відповідача Золотаренка М.О. особа, що допустила працівників позивача до перевірки, був складений Акт про порушення № К 047781 від 01.02.2022 (надалі також Акт про порушення).

Пунктом 11 Акта про порушення, було повідомлено, що засідання комісії з розгляду складеного акта відбудеться 16.03.2022 о 14:30 год., за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1 А.

Додатково, на адресу відповідача, було направлено лист № 04/530/2163 від 04.02.2022, яким повідомлено, що засідання комісії з розгляду складеного Акта про порушення відбудеться 16.03.2022. Вказаний лист був повернутий на адресу позивача у зв`язку з закінченням терміну зберігання останнього у відділі поштового зв`язку.

16.03.2022 засідання комісії з розгляду Акта про порушення через початок повномасштабного вторгнення РФ на територію України не відбулося.

28.12.2022 на адресу відповідача та адресу місцезнаходження об`єкта споживача електричної енергії направлено лист № 04/530/13596, яким повідомлено, що засідання комісії з розгляду складеного Акта про порушення відбудеться 30.01.2023 о 16:00 год., за адресою: Київська обл., м. Вишневе, вул. Київська, 2-б. Вказані листи були повернуті на адресу позивача у зв`язку із закінченням терміну зберігання останнього у відділі поштового зв`язку.

30.01.2023 було проведено засідання комісії по розгляду Акта про порушення, яке відбулося без участі представника відповідача. За результатами проведеного засідання комісії, що оформлено протоколом № 002 від 30.01.2023, було прийнято рішення про перенесення розгляду даного акта про порушення на іншу дату.

01.02.2023 на адресу відповідача, направлено лист № 04/530/1763, яким повідомлено, що засідання комісії з розгляду складеного Акта про порушення відбудеться 21.02.2023 о 10:00 год., за адресою: Київська обл., м. Вишневе, вул. Київська, 2-б. Вказані листи були повернуті на адресу позивача в зв`язку з закінченням терміну зберігання останнього у відділі поштового зв`язку.

21.02.2023 відбулося засідання комісії по розгляду Акта про порушення № 047781 від 01.02.2022, яке відбулося без участі представника відповідача.

За результатами проведеного засідання комісії, що оформлено протоколом № 100 від 21.02.2023, прийнято рішення про те, що Акт про порушення підлягає нарахуванню згідно ПРРЕЕ. Обсяг електричної енергії необлікованої внаслідок порушення цих правил становить 70023 кВт/год. Розрахунок має бути проведений згідно п. 8.4.10. ПРРЕЕ ф. 4.

Відповідно до розрахунку позивача, відповідачу за період порушення з 01.08.2021 по 01.02.2022 нараховано обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ в розмірі 70023 кВт/год (128 днів; потужність визначена відповідно до паспорту точки розподілу 140 кВт).

Відтак, згідно із розрахунком позивача вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення ПРРЕЕ становить 388830,43 гривень.

27.02.2023 позивач скерував на адресу відповідача протокол комісії № 100 від 21.02.2023, розрахунок до акта про порушення та рахунок до акта про порушення та оскільки відповідач не оплатив виставлений рахунок, позивач звернувся до суду із даним позовом та просив стягнути з відповідача вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення ПРРЕЕ у розмірі 388 830,43 гривень.

За приписами п. 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Відповідно до п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Згідно з п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Враховуючи вище викладене Акта про порушення № К 047781 від 01.02.2022 має бути розглянутий протягом 60 календарних днів, тобто до 21.04.2022.

Разом з тим, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на території України запроваджено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, дія якого в подальшому була продовжена.

Статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до п. 7 Постанови НКРЕКП № 393 від 20.04.2022 «Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану» строки, визначені абзацами шостим та сьомим пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, зупиняються на час дії цієї постанови.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, позивачем не порушено строк розгляду Акта про порушення (60 календарних днів від дня його складання), оскільки строки розгляду актів про порушення було зупинено Постанови НКРЕКП № 393 від 20.04.2022 «Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану».

Відповідно до п.п. 4 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.

Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, у разі несплати виставленого рахунку до акта про порушення у добровільному порядку вирішення питання про піставність вимог оператора системи віднесено до компетенції суду, який має перевірити дотримання оператором вимог законодавства під час виявлення порушення, його належного оформлення, підтвердження вчинення споживачем порушення ПРРЕЕ та необлікованого споживання електричної енергії, дотримання процедури розгляду акта про порушення, правильність здійсненого розрахунку до акта про порушення, з урахуванням та перевіркою аргументів споживача прийняти остаточне рішення про обґрунтованість або безпідставність вимог оператора системи розподілу.

Судом перевірено та встановлено, що в Акті про порушення, який складено представниками позивача 01.02.2022, у графі «порушено облік електричної енергії» зазначено зміст виявленого порушення «пошкоджено «вушко» на кришці клемної колодки…», що відповідає порушенню п. 8.4.2. ПРРЕЕ.

Так, згідно п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб);

3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо);

4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів);

5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку;

6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку;

7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку;

8) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії;

9) пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки.

Отже, зазначеним пунктом 8.4.2. ПРРЕЕ передбачено 9 самостійних різновидів порушень, що можуть бути підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Враховуючи, що акт про порушення має містити зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти ПРРЕЕ, а пунктом 8.4.2 ПРРЕЕ передбачено 9 самостійних різновидів порушень, то як правильно відзначив суд першої інстанції, посилання на п. 8.4.2. ПРРЕЕ без уточнення підпункту до якого відноситься виявлене позивачем порушення не є достатнім.

Всупереч зазначеному, в акті про порушення позивачем викладено зміст виявленого порушення - «пошкоджено «вушко» на кришці клемної колодки…», без посилання на відповідний підпункт п. 8.4.2. ПРРЕЕ. тобто позивачем вказане порушення не кваліфіковане, що дає підстави для висновку про невідповідність в цій частині складеного позивачем Акта про порушення вимогам п. 8.2.5. ПРРЕЕ.

При цьому, в позовній заяві зазначено, що виявлене позивачем порушення слід кваліфікувати саме за п.п. 3 п. 8.4.2. ПРРЕЕ.

Судом також встановлено недотримання позивачем вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ щодо складання акта у двох примірниках та підписання його представниками позивача, що брали участь у проведенні перевірки.

Вимогу про складання акта у двох примірниках суд розуміє так, що обидва примірники мають бути тотожні, зокрема в частині підписів представників оператора системи.

Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції до позовної заяви додано копію Акта про порушення, складеного 01.02.2022 представниками позивача Черненко М.В., Миколаєнко А.В. та Гулевич В.К., підписи яких наявні у зазначеній копії акта.

Поряд із цим, з копії Акта про порушення від 01.02.2022, який було додано відповідачем до відзиву на позовну заяву, оригінал якого було оглянуто судом першої інстанції у судовому засіданні, вбачається, що в цьому примірнику відсутній підпис представника позивача, що брав участь у складанні акта, а саме ОСОБА_1

Таким чином, судом першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, встановлено невідповідність Акта про порушення від 01.02.2022 вимогам, що викладено в п. 8.2.5. ПРРЕЕ і в частині обов`язку складання акта у двох примірниках та підписання його особами, що проводили перевірку та складали акт про порушення.

Позивачем під час розгляду справи як у суді першої інстанції так і у суді апеляційної інстанції, не надано жодного розумного пояснення відсутності у примірнику, наданого відповідачу (споживачу), підпису одного із працівників позивача, що брав участь у проведенні перевірки.

Враховуючи зазначене, Акт про порушення від 01.02.2022 не міг бути предметом розгляду на комісії з розгляду актів про порушення та бути належною правовою підставою для прийняття цією комісією рішення від 21.02.2023 про нарахування вартості необлікованої електричного енергії, адже Акт про порушення від 01.02.2022 не може слугувати доказом виявлення порушення відповідачем ПРРЕЕ.

Колегія суддів погоджується з твердженням суду першої інстанції про те, що акт про порушення, як документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем ПРРЕЕ та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, не може мати такі недоліки, як відсутність підпису одного із представників позивача, що брав участь у проведенні перевірки та оформленні зазначеного акта, адже у сукупності із вимогами про складання акта у двох примірниках, існування двох різних примірників свідчить про те, що виявлене порушення фактично не було зафіксоване у спосіб, визначений ПРРЕЕ.

Зазначене порушення не є формальним та не може бути проігнороване судом, адже непідписаний акт про порушення не може породжувати жодних юридичних наслідків. Наявність в розпорядженні позивача примірника акта, в якому містяться підписи всіх осіб, що брали участь у його складанні не надає цьому акту ознак належної правової підстави для його розгляду на комісії та здійснення нарахування вартості необлікованого споживання електричної енергії.

Таким чином, судом констатовано недотримання позивачем під час складання Акту про порушення № К047781 від 01.02.2022 вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, що дає підстави для висновку, що такий акт не міг бути предметом розгляду на комісії та підставою для прийняття рішення про нарахування вартості необлікованої електричної енергії, що оформлено протоколом № 100 від 21.02.2023.

Як вже зазначалося, позивачем в позові кваліфіковано виявлене ним порушення, яке передбачене п.п. 3 п. 8.4.2. ПРРЕЕ, який визначає такий вид порушення: пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).

Тобто за твердженням самого позивача, зміст виявленого порушення -«пошкоджено «вушко» на кришці клемної колодки…» охоплюється видом порушення «пошкодження засобів вимірювальної техніки».

За змістом п. 8.4.4. ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

У разі необхідності проведення експертизи засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення, оператор системи має зняти, упакувати (з наступним опломбуванням упаковки) засоби вимірювальної техніки, та протягом 30 календарних днів від дня складення акта про порушення направити їх на експертизу/обстеження (про що повідомити споживача).

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2-4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Проаналізувавши вище викладене, колегія суддів погоджується з твердженням суду першої інстанції про те, що факт пошкодження засобу вимірювальної техніки має бути підтверджений експертизою. Єдине виключення з цього правила коли експертиза не проводиться, стосується інших порушень, пов`язаних із відсутністю засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), які позивачем на об`єкті відповідача виявлено не було.

Як вбачається зі змісту Акта про порушення, представники позивача вилучили лічильник електричної енергії № 12409517 і випробувальну колодку з пломбою № 28952923; Акт пломбування від 01.02.2022 № 260243.

Однак, відповідна експертиза проведена не була.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про недотримання позивачем вимог, встановлених п. 8.4.4. ПРРЕЕ для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії у зв`язку із виявленим позивачем порушенням.

Твердження позивача, що виявлене ним порушення підпадає під порушення обов`язків відповідача, визначених п. 5.5.5 ПРРЕЕ та становить самостійне порушення ПРРЕЕ і для покладення на відповідача відповідальності за невиконання цих обов`язків проведення експертизи не вимагається, спростовується іншими твердженнями позивача, який відносить виявлене порушення саме до порушення, визначеного п.п. 3 п. 8.4.2. ПРРЕЕ, для притягнення відповідальності за яке п. 8.4.4. ПРРЕЕ встановлено імперативний обов`язок проведення відповідної експертизи.

Зазначені твердження позивача спростовується і змістом його рішення, оформленого протоколом № 100 від 21.02.2023, з якого вбачається, що нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії має бути проведено згідно п. 8.4.10 ПРРЕЕ, який застосовується до відповідних нарахувань за вчинення порушень визначених саме п. 8.4.2. ПРРЕЕ.

Щодо листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) № 4884/20.3/7-24 від 06.05.2024, як доказу позовних вимог, колегія суддів зазначає наступне.

У зазначеному листі від імені НКРЕКП член комісії Формагей Олександр роз`яснив, що для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за виявлене позивачем та вчинене відповідачем порушення проведення експертизи не вимагається. Також лист здебільшого містить опис фактичних обставин справи, а також посилання на розгляд Господарським судом Київської області цієї справи та на те, що остаточне вирішення спірного питання залежить від висновків суду.

Правовий статус НКРЕКП її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення регулюється нормами Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Відповідно до частини першої статті 1 цього Закону Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України (ч. 1 ст. 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»).

Згідно з ч.1 ст. 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: 1) приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції.

Отже, даний лист НКРЕКП у розумінні положень Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» не може вважатися обов`язковим рішенням Регулятора для суб`єкта господарювання та носить лише роз`яснювальний, інформаційний і рекомендаційний характер, не породжує правових наслідків, а тому доказом підставності позовних вимог слугувати не може.

Колегія суддів вважає за необхідне зауважити про те, що предметом позовних вимог у справі є стягнення вартості необлікованої електроенергії, у зв`язку з чим визначальним питанням є саме доведеність факту порушення ПРРЕЕ споживачем (відповідачем). Наявність або відсутність такого порушення має бути встановлена судом з урахуванням усіх обставин, пов`язаних із цим порушенням.

Відповідно до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Правила доказування у господарському процесі визначені у статті 74 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частин першої, другої та третьої якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обов`язок з доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

На сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: «баланс імовірностей» (balance of probabilities) або «перевага доказів» (preponderance of the evidence); «наявність чітких та переконливих доказів» (clear and convincing evidence); «поза розумним сумнівом» (beyond reasonable doubt).

Законом України №132-IX від 20.09.2019 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» (набув чинності 17.10.2019), зокрема, внесено зміни до ГПК України та змінено назву статті 79 ГПК України з «Достатність доказів» на нову - «Вірогідність доказів» та викладено її у новій редакції, фактично впровадивши в господарський процес стандарт доказування «вірогідності доказів».

Стандарт доказування «вірогідності доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази з урахуванням приписів ст.ст. 76-79 ГПК України, колегія суддів зазначає про те, що в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі в розумінні приписів Господарського процесуального кодексу України докази на підтвердження порушення відповідачем ПРРЕЕ та стягнення з останнього суми необлікованої електроенергії.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову у даній справі у зв`язку з недоведеністю.

Статтею 236 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03, від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні. Господарський суд першої інстанції під час вирішення спору вірно встановив фактичні обставини справи, належним чином дослідив наявні докази, а тому в задоволенні апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» слід відмовити, а оскаржуване рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 - залишити без змін.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 232-241, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 у справі №910/17016/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 06.06.2024 у справі №910/17016/23 залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Матеріали справи №910/17016/23 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст.ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 13.12.2024

Головуючий суддя О.В. Тищенко

Судді М.Л. Яковлєв

К.В. Тарасенко