ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2024м. ДніпроСправа № 904/2703/24

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Бєлік В.Г. за участю секретаря судового засідання Голігорової Т.І., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу:

за позовом Керівника Криворізької центральної окружної прокуратури, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг в інтересах держави в особі

позивача: Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

до Комунального підприємства "КРИВБАСВОДОКАНАЛ", Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг

про стягнення грошових коштів за шкоду, завдану навколишньому середовищу у розмірі 686 715,92 грн.

Представники:

від прокуратури: Камлер А.В., прокурор відділу;

від позивача: Брилевський А.Д., представник;

від відповідача: Вдовенко М.В., представник (поза межами суду).

ПРОЦЕДУРА:

Керівник Криворізької центральної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, у якій просить стягнути з Комунального підприємства "КРИВБАСВОДОКАНАЛ" (далі - відповідач) грошові кошти за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності у розмірі 686 715,92 грн., також просить стягнути судові витрати, які складаються з 8 240,60 грн. судового збору.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16.07.2024 о 10:20 год.

09.07.2024 через систему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

09.07.2024 через систему "Електронний суд" від представника відповідача - Комунального підприємства "КРИВБАСВОДОКАНАЛ" надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.07.2024 задоволено заяву представника відповідача - Комунального підприємства "КРИВБАСВОДОКАНАЛ" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та підготовче судове засідання, яке призначене на 16.07.2024 о 10 год. 20 хв., вирішено проводити в режимі відеоконференції за участю представника відповідача.

16.07.2024 через систему "Електронний суд" від позивача до суду надійшла заява, у якій просить провести засідання без участі представника позивача.

У призначене підготовче судове засідання 16.07.2024 представники позивача та відповідача не з`явились.

До початку судового засідання представник відповідача 16.07.2024 попередила в телефонному режимі секретаря судового засідання, що у зв`язку з відсутністю світла представник не має можливості підключитись до відеоконференції та приймати участь в засіданні.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.07.2024 продовжено строк розгляду підготовчого провадження до 22.09.2024 включно та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 04.09.2024 о 10:30 год.

04.09.2024 оголошено перерву до 23.09.2024 о 11:00 год.

04.09.2024 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про виклик свідка, у якому просить викликати до суду в якості свідків посадових осіб Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), а саме:

- ОСОБА_1 - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області);

- Чернушко Галина Володимирівна - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області);

- Заєць Віктор Володимирович - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).

23.09.2024 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові пояснення.

23.09.2024 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява, у якому просить провести призначене судове засідання 23.09.2024 без участі представника позивача.

23.09.2024 перед початком судового засідання було оголошено повітряну тривогу, у зв`язку із цим судове засідання не відбулось.

В умовах воєнного стану, введеного в Україні 24 лютого 2022 року Указом Президента № 64/2022 від 24.02.2022, суд повинен забезпечити безпеку учасників судового провадження та запобігти створенню перешкод для реалізації ними права на судовий захист і визначених законом процесуальних прав.

З огляду на зазначене, суд вирішив призначити підготовче засідання на іншу дату та час.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.09.2024 продовжено строк розгляду підготовчого провадження в межах розумного строку, призначено підготовче засідання на 02.10.2024 об 11:30 год., яке вирішено проводити у режимі відеоконференції за участю представника відповідача.

27.09.2024 через систему "Електронний суд" від відповідача надійшли додаткові пояснення.

У підготовчому судовому засіданні 02.10.2024 представниками прокуратури та сторін зазначено, що ними було надано всі можливі та допустимі докази по справі.

Судом були визначені всі необхідні обставини у справі та зібрані відповідні докази, що є підставою для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 02.10.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.10.2024 о 11:30 год., а також вирішено проводити в режимі відеоконференції за участю представника відповідача.

15.10.2024 через систему "Електронний суд" від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, а саме Висновок про родючість ґрунту земельних ділянок, розташованих на території м. Кривий Ріг, Саксаганський район від 08 жовтня 2024 № 329, виданий Південно-Східним міжрегіональним центром Державної установи ДЕРЖГРУНТОХОРОНА Міністерства аграрної політики та продовольства України, на підставі агрохімічного дослідження ґрунтових зразків (проб), відібраних з земельних ділянок в Саксаганському районі міста Кривий Ріг, Дніпропетровської області по вулиці Льотчиків, буд. №36- №38, №40- №42.

16.10.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява, у якому просить провести судове засідання без участі представника Інспекції.

16.10.2024 оголошено перерву до 30.10.2024 о 11:30 год. в режимі відеоконференції за участю представника відповідача.

28.10.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшли заперечення.

30.10.2024 оголошено перерву до 18.11.2024 о 14:30 год. в режимі відеоконференції за участю представника відповідача.

18.11.2024 від позивача надійшла заява, у якому просить провести судове засідання без участі представника Інспекції.

Представник відповідача 18.11.2024 в телефоному режимі просив відкласти розгляд справи у зв`язку зі збоями в системі "Електронний суд" та з технічною неможливістю приєднатися до ВКЗ.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.11.2024 продовжено строк розгляду справи по суті в межах розумного строку та оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 26.11.2024 об 11:30 год. в режимі відеоконференції за участю представника відповідача.

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у судовому засіданні 26.11.2024 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд, -

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція прокурора/позивача

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що внаслідок скиду забруднених вод (речовини невідомого походження) в ґрунт земельних ділянок, що знаходяться в Саксаганському районі м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, від КНС-28 (аварійний скид та (або) аварія), що відбувалося в період часу з 08.08.2022 по 28.04.2023, створено небезпеку для довкілля (навколишнього природного середовища), розмір екологічної шкоди, яка завдана навколишньому природному середовищу (державі), складає 686 715 (шістсот вісімдесят шість тисяч сімсот п`ятнадцять) гривень 92 копійки.

Позиція відповідача

Відповідач позовних вимог не визнає та просить відмовити в їх задоволенні в повному обсязі та зазначає, що причин витоків стічних вод з колодязя, які вказані у позовній заяві, зазначається відсутність другого насосного агрегату на КНС-28, - є хибним., таким, що не відповідає дійсності. За період з початку 2022 року по теперішній час аварійних ситуацій на мережах водопостачання та водовідведення в районі вул. Паркової - вул. Льотчиків, не зафіксовано.

Відповідач зазначає, що у акті комісійного обстеження від 20.03.2023 не вказано координати колодязя, з якого витікала вода невідомого походження, не вказана належність цього колодязя, відсутня будь-яка схема мереж: водопостачання та водовідведення, а лише зазначено, що виявлено колодязь поблизу КНС-28 КП Кривбасводоканал. Зі схеми розташування систем водопостачання та водовідведення біля території земельної ділянки по вул. Льотчиків, яка знаходить в матеріалах справи, видно, що біля КНС-28 поблизу знаходяться два колодязя, КК1, який є контрольним колодязем на врізці ТОВ НВП Собор в трубопровід ДУ=300мм, другий колодязь КК2, який знаходиться на трубопроводі ДУ= 150мм, обслуговується ТОВ НВП Собор, та обидва ці колодязі не перебувають на балансовому обліку КП Кривбасводоканал. На каналізаційній мережі ТОВ НВП Собор поблизу КНС-28 знаходяться два каналізаційні колодязі; КК2 та КК1, які є власністю каналізаційної мережі, та обслуговуються ТОВ НВП Собор. Таким чином, висновки Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), що колодязь поблизу КНС-28 належить КП Кривбасводоканал, з якого витікала вода невідомого походження, - є хибними.

Крім того відповідач вказує, що в матеріалах справи відсутнє документальне підтвердження способу та порядку визначення площі забрудненої земельної ділянки, матеріалів спеціальних вишукувань, а також план-схеми земельної ділянки із зазначенням відповідної площі забруднення та відбору проб ґрунтів. Листом ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровської області зазначено: земельна ділянка не сформована, тобто не мас інформації щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не вказана загальна площа земельної ділянки, не вказаний кадастровий номер, власник (користувач) земельної ділянки. Таким чином розрахунок розміру шкоди наданий Позивачем про стягнення шкоди на суму 686 715,92грн. виконаний не вірно, та не може бути належним доказом у справі про стягнення збитків.

В матеріалах справи відсутнє документальне підтвердження способу та порядку визначення площі забрудненої земельної ділянки, план-схеми земельних ділянок із зазначенням відповідної площі забруднення та відбору проб ґрунтів. Відсутній витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Тому висновок, який зроблений експертом у Висновку експерта №СЕ-19/125-23/7255-ФХЕД від 15.11.2023 за результатом проведення комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи, з питання 5 щодо підтвердження розміру екологічної шкоди, яка завдана навколишньому природному середовищу (державі) у сумі 686 715,92грн.,- є невірним, таким що не може бути прийняти судом як доказ у справі для вирішення питання про стягнення з Відповідача суми шкоди.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

На виконання Наказу Офісу Генерального прокурора від 21.08.2020 № 389 Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді, № 194 від 11.06.2021 Про організацію взаємодії органів прокуратури з питань захисту інтересів держави в суді поза межами кримінального провадження, Криворізькою центральною окружною прокуратурою 17.04.2024 отримано висновок про наявність підстав для представництва інтересів держави в суді та копії матеріалів кримінального провадження № 0000638 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 242 КК України, що перебувають в провадженні СВ ВП № 4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області для опрацювання.

До СВ ВП № 4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області 24.07.2022 із письмовою заявою звернулась гр. ОСОБА_2 про те, що 24.07.2022 о 12.00 на берегу річки Саксагань за адресою: вул. Льотчиків, буд. 50 в Саксаганському районі м. Кривого Рогу велика кількість промислових відходів зелено-білого кольору з`явилась на поверхні річки.

23.08.2022, 06.09.2022, 16.09.2022, 28.12.2022, проводився огляд місця події, у тому числі за участю спеціалістів - інспекторів Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, якими фіксувались факти забруднення річки, ґрунтів, відбирались проби води та ґрунтів для проведення вимірювання вмісту забруднюючих речовин.

Інспекторами Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, залученими до проведення слідчих дій у якості спеціалістів, на підставі актів відбору проб вод, складено протоколи вимірювань показників складу та властивостей вод невідомого походження, що витікають з колодязя поблизу КНС-28 КП Кривбасводоканал на прилеглу територію в районі будинків, 40, 42, 50 по вул. Льотчиків та безпосередньо з річки Саксагань, № 8 від 30.08.2022, № 1-22-2 від 13.09.2022, № 2-22-2 від 22.09.2022, № 1-23-2 від 03.01.2023, № -2-23-2 від 03.01.2022, № 3-23-2 від 03.01.2023, № 11-23-2 від 24.03.2023.

У цих протоколах зафіксовано значне перевищення гранично допустимих нормованих значень вмісту забруднюючих речовин.

Крім того головним спеціалістом Державної екологічної інспекції Придніпровського округу складено акт відбору проб ґрунтів № 4-23-2 від 20.03.2023, в якому зазначено, що земельна ділянка за візуальним оглядом забруднена внаслідок витоку води невідомого походження з колодязя біля КНС-28 КП Кривбасводоканал на території між приватними будинками №№ 36, 38 та №№ 40, 42 по вул. Льотчиків.

За результатами лабораторних вимірювань ґрунту, проведених відділом інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції Придніпровського округу встановлено значне перевищення показників по амонійному азоту та нітратам, що свідчить про забруднення земельної ділянки в районі будинків №№ 36, 38, 40, 42 по вул. Льотчиків у Саксаганському районі міста Кривого Рогу (протокол № 4-23-2 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 05.04.2023).

Прокуратура стверджує, що даний факт є підставою для нарахування збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення земельних ресурсів.

На підставі протоколу № 4-23-2 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 05.04.2023 та інформації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки виданого ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області Інспекцією проведено розрахунок шкоди, зумовленої забрудненням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства.

Загальний розмір шкоди від забруднення земельної ділянок складає 686 715,92 грн.

Розрахунок визначення розмірів шкоди, заподіяної Державі внаслідок забруднення земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства земельної ділянки за адресою: вул. Льотчиків у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області (за будинками №№ 36 та 38 та між будинками №№ 40 та 42, проведений начальником Державної екологічної інспекції Придніпровського округу у сумі 686 715,92 грн., документально та арифметично підтверджується, у тому числі висновком судового експерта Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Лапотко М.Г. за № СЕ-19/125-23/7255-ФХЕД від 15.11.2023.

На думку прокурора зазначене свідчить про те, що відповідач завдав, шкоду навколишньому природному середовищу шляхом забруднення земельної ділянки та, згідно відповідей Державної екологічної інспекції Придніпровського округу №3-1613-22 від 20.03.2024 та №3-3465-10 від 21.05.2024 в добровільному порядку шкоду не відшкодовано, що стало причиною спору.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об^єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст. 16 Конституції України).

Відповідно до ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов"язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Положення Закону України Про державний контроль за охороною та використанням земель вказують, що псування земель - це порушення природного стану земель, яке здійснюється без обґрунтованих проектних рішень, погоджених та затверджених в установленому законом порядку, забруднення їх хімічними, біологічними та радіоактивними речовинами, в тому числі тими, що викидаються в атмосферне повітря, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, неочищеними стічними водами, порушення родючого шару ґрунту, невиконання вимог встановленого режиму використання земель, а також використання земель у спосіб, що погіршує їх природну родючість.

Згідно ст. 35 Закону України Про охорону земель (далі Закон) власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України, проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів.

Власники та землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок зобов`язані здійснювати заходи щодо охорони родючості ґрунтів, передбачені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами України. Використання земельних ділянок способами, що призводять до погіршення їх якості, забороняється (ст. 37 Закону).

Ст. 45 Закону передбачає, що господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад установлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.

Також, ст. 27 Закону України Про рослинний світ передбачає, що підприємства, установи, організації та громадяни, діяльність яких пов`язана з розміщенням, проектуванням, реконструкцією, забудовою населених пунктів, підприємств, споруд та інших об`єктів, а також введенням їх в експлуатацію, повинні передбачати і здійснювати заходи щодо збереження умов місцезростання об`єктів рослинного світу.

Будівництво, введення в експлуатацію підприємств, споруд та інших об`єктів і застосування технологій, що викликають порушення стану та умов місцезростання об`єктів рослинного світу, засмічення, а також забруднення хімічними та іншими токсичними речовинами територій, зайнятих ними, забороняється.

Відповідно до вимог статей 91, 96 Земельного кодексу України (далі Кодекс), власники (користувачі) земельних ділянок зобов`язані додержуватись вимог законодавства про охорону довкілля та зберігати корисливі властивості землі.

Відповідно ст. 167 Земельного кодексу України, господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад встановлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється.

За ст. 168 Земельного кодексу України ґрунти земельних ділянок є об`єктом особливої охорони.

Законом України Про охорону навколишнього природного середовища у ст. 5 визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

За ст. 40 ЗУ Про охорону навколишнього природного середовища використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Відповідно ст. 51 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, при проектуванні, розміщенні, будівництві, введенні в дію нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів, удосконаленні існуючих і впровадженні нових технологічних процесів та устаткування, а також в процесі експлуатації цих об`єктів забезпечується екологічна безпека людей, раціональне використання природних ресурсів, додержання нормативів шкідливих впливів на навколишнє природне середовище.

Згідно з ч. З ст. 16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, визначено, що Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, згідно з пп. 8, 9 п. 4 даного Положення, пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Статтею 56 Закону України Про охорону земель визначено, що юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

За змістом статей 68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ч. 5 ст. 68 Закону).

Аналогічна правова позиція міститься в роз`ясненні Вищого арбітражного суду України від 27.06.2001 № 02-5/744. Зокрема, відповідно до статті 69 Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення цього законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку такс і методик обрахування розмірів шкоди, що діють на час здійснення порушення або, у разі неможливості встановлення часу здійснення порушення, - на час його виявлення.

Статтею 153 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкт господарювання, здійснюючи господарську діяльність, зобов`язаний, серед іншого, здійснювати заходи щодо своєчасного відтворення і запобігання псуванню, забрудненню, засміченню та виснаженню природних ресурсів, не допускати зниження їх якості у процесі господарювання та відшкодовувати збитки, завдані ним власникам або первинним користувачам природних ресурсів.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, згідно з якою майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний звязок такої поведінки із заподіяною шкодою.

У Постанові від 27.06.2019р. Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду, про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища зазначено: «Єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Так, під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1166 Цивільного кодексу України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди».

Отже, для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести:

- неправомірність поведінки особи (неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, яка не відповідає вимогам закону, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії);

- наявність шкоди (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права. У правовідносинах, що розглядаються, шкода - це фактично міра відповідальності);

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди;

- вину завдавача шкоди, але за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону, обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Щодо позовної вимоги про стягнення шкоди суд наголошує, що для відшкодування шкоди необхідно довести наявність всіх елементів цивільного правопорушення, окрім вини заподіювача, якими є: правомірність дій, наявність завданої шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою та лише за наявності всіх вказаних умов можливе відшкодування шкоди.

Суд вважає доведеними матеріалами справи наявність шкоди навколишньому середовищу та її розмір.

Так до матеріалів справи надано висновок комплексної інженерно-екологічної експертизи.

Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/125-23/7255-ФХЕД від 15.11.2023 за результатом проведення такої експертизи від 24.10.2022 встановлено:

Внаслідок скиду забруднених вод (речовини невідомого походження) в ґрунт земельних ділянок, що знаходяться в Саксаганському районі м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, від КНС-28 (аварійний скид та (або) аварія), що відбувалося в період часу з 08.08.2022 по 28.04.2023, створено небезпеку для довкілля (навколишнього природного середовища).

Внаслідок скиду забруднених вод (речовини невідомого походження) в ґрунт земельних ділянок, що знаходяться в Саксаганському районі м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, від КНС-28, в період часу з 08.08.2022 по 28.04.2023, розмір екологічної шкоди, яка завдана навколишньому природному середовищу (державі), складає 686 715 (шістсот вісімдесят шість тисяч сімсот п`ятнадцять) гривень 92 копійки.

Розрахунок визначення розмірів шкоди, заподіяної Державі внаслідок забруднення земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства земельної ділянки за адресою: вул. Льотчиків у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області (за будинками №№ 36 та 38 та між будинками №№ 40 та 42 також провадився начальником Державної екологічної інспекції Придніпровського округу та складає 686 715,92 грн. та визначений на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства» затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997р. № 171 (із змінами внесеними згідно з Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища № 149 від 04.04.2007, Наказом Міністерства захисту довкіллята природних ресурсів № 241 від 04.11.2020).

Прокуратура і позивач покладають відповідальність за підтримку в належному технічному стані каналізаційної мережі, у тому числі КНС-28, яка перебуває на балансовому обліку КП Кривбасводоканал, забезпечення її безперебійного функціонування та підтримка в належному технічному стані колодязя по вул. Льотчиків, буд. 42А на відповідача, виключення факту забруднення земельної ділянки по вул. Льотчиків в районі будинків №№ 36, 38, 40, 42 покладається на балансоутримувача даної каналізаційної насосної станції № 28, а саме на КП Кривбасводоканал.

Наявність слідів розливу з каналізаційного колодязю по вул. Льотчиків в районі будинків №№ 36, 38, 40, 42, а також наявність факту забруднення земельної ділянки по вул. Льотчиків в районі будинків №№ 36, 38, 40, 42, свідчить що умовами, які призвели до забруднення є виток каналізаційних стічних вод з каналізаційного колодязя, що розташований на даній земельній ділянці.

Причиною, є неналежна робота зазначеної КНС, а саме, незабезпечення КП Кривбасводоканал даної насосної станції належним обладнанням - другим насосним агрегатом, що призвело до переповнення стічними водами каналізаційного колодязя та подальшого витоку каналізаційних стічних вод з каналізаційного люку, що розташований по вул. Льотчиків в районі будинку 42 та подальшим стіканням забруднених вод до річки Саксагань.

Прокурор зазначає що на даній насосній станції працює лише 1 насосний агрегат потужністю 7,5 кВт, тоді як наявні місця для трьох насосних агрегатів, два з яких порожні.

Згідно Паспорту КНС-28 Саксаганського цеху та Інструкції з експлуатації КНС-28 Саксаганського цеху, які містяться в матеріалах справи, передбачена продуктивність насосної станції: проектна - 2250м3/добу, а фактична продуктивність цієї КНС-28 складає 250м3/добу.

Відповідно робочого проекту КНС-28 Саксаганського району, вул. Льотчиків, 60 зазначено, що насосна станція КНС-28 відноситься до II категорії, рік будівництва-1954., продуктивність насосної станції передбачена: проектна-2250 м3/ добу; фактична -534м3/добу.

Відповідно до вимог ДБН В.2.5.-75:2013 «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування» визначено категорії надійності дії насосних станцій.

Так, пунктом 9.1.1. цього ДБН В.2.5-75:2013 визначено, що насосні станції за надійністю поділяються на три категорії: перша, друга та третя. На насосних станціях другої категорії допускається перерва в подачі стічних вод не більше 6 годин або зниження їх подачі в межах визначеного зниження подачі води у системі водопостачання населеного пункту чи промислового підприємства. На насосних станціях другої категорії згідно ДБН В2.5-75:2013 встановлюється: 1 насос робочий, 1 резервний - на складі.

Прокурором не надано до матеріалів справи доказів, що наявний насос має потужність меншу за фактичну та не забезпечує продуктивність на рівні визначеної -534м3/добу. Як не надано і доказів, що витоки з колодязя пов`язані з неспроможністю насосної станції перекачати їх, а не з перевищенням норм водовідведення водокористувачів. Матеріали справи не містять визначення добової кількості стічних вод, які поступають до КНС-28 під час проведення перевірки звернень громадян та складання Акту комісійного обстеження від 20.03.2023.

Твердження прокурора, що робота КНС-28 з одним насосом є роботою в аварійному режимі не знайшла свого підтвердження під час розгляду справи.

Так відповідно до Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05.07.1995р. №30 :

- аваріями на водопровідній мережі вважаються пошкодження трубопроводів, споруд або обладнання на мережі чи порушення їх експлуатації, що спричинилося до повного або часткового припинення подачі води споживачам. До аварій на мережі належать: пошкодження стінок трубопроводів, порушення з`єднань труб, поломка запірної арматури, зворотних клапанів та іншої арматури і фасонних частин, ремонт яких потребує припинення подачі води споживачам на період ліквідації пошкоджень (п.п. 9.3.4);

- аваріями на каналізаційних мережах вважаються раптові руйнування або закупорення труб і споруд на мережі, які призводять до припинення відведення стічних вод і підтоплення (з виливом стічних вод на поверхню) і викликають необхідність розкопування трубопроводу ( п.п. 12.3.11).

Також, відповідно до п.2 Інструкції обліку та класифікації аварій на міських водопровідних та каналізаційних системах, затвердженої наказом від 16.12.1992 №71 Державного комітету України по житлово-комунальному господарству, "аварією на водопровідно-каналізаційних системах є припинення водопостачання населеного пункту або його частини, викликане порушенням роботи водопровідних або каналізаційних споруд чи мереж, технологічного обладнання, погіршенням екологічного стану джерел водопостачання, пошкодженням систем енергозабезпечення".

Згідно р. III «Облік і порядок розслідування аварі» цієї Інструкції, кожний випадок аварій і пошкодження повинен реєструватися в спеціальному журналі. В разі аварії, що призвела до забруднення навколишнього природного середовища, негайно надсилається повідомлення місцевим природоохоронним органам.

Прокурором та позивачем не надано доказів реєстрації аварій на КНС-28 або повідомлень про забруднення навколишнього середовища внаслідок аварії.

Крім того, у акті комісійного обстеження від 20.03.2023 не вказано координати колодязя, з якого витікала вода невідомого походження, не вказана належність цього колодязя, відсутня будь-яка схема мереж: водопостачання та водовідведення, а лише зазначено, що виявлено колодязь поблизу КНС-28 КП Кривбасводоканал.

Зі схеми розташування систем водопостачання та водовідведення біля території земельної ділянки по вул.Льотчиків, яка міститься в матеріалах справи, вбачається, що поблизу КНС-28 знаходяться два колодязя, КК1, який є контрольним колодязем на в різці ТОВ НВП Собор в трубопровід ДУ=300мм, другий колодязь КК2 , який знаходиться на трубопроводі ДУ= 150мм, обслуговується ТОВ НВП Собор. Доказів їх перебування на балансовому обліку КП Кривбасводоканал до матеріалів справи не надано.

Схема підключення каналізаційної мережі чотириповерхового будинку по вул. Філатова до мережі КП Кривбасводоканал не є належним доказом приналежності каналізаційного люка, позначеного на схемі КК1. Як вбачається з інструкції з експлуатації КНС-28 Саксаганський цех, стічні води надходять до КНС-28 з вул. В. Великого 1-8, 10; вул. Паркова; вул. Харцизька, 5,7; вул. Льотчиків; вул. Упіта. Тобто вул. Філатова не входить до мережі обслуговування КНС-28.

Таким чином, висновки Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), що колодязь поблизу КНС-28 належить КП Кривбасводоканал, з якого витікала вода невідомого походження, - є хибними.

З огляду на викладене матеріали справи не містять належних і допустимих доказів наявності вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому середовищу через витікання забрудненої води з каналізаційного люку.

Суд зауважує, що відсутність хоча б одного з елементів правопорушення виключає відповідальність за заподіяну шкоду та довести їх наявність має саме позивач (прокуратура), однак, прокуратурою та позивачем не доведено наявність протиправних дій КП Кривбасводоканал.

За змістом ст. 86, ч.5 ст. 236, ст. 237 ГПК України, господарський суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується.

Таким чином розрахунок розміру шкоди наданий Позивачем про стягнення шкоди на суму 686 715,92грн. виконаний на підставі недостовірних та неналежних доказів, та не може бути належним доказом у справі про стягнення збитків.

З урахуванням вказаного, суд зазначає, що інші доводи, міркування учасників процесу, судом розглянуті, але на результат вирішення спору не впливають.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України). Чинне господарське процесуальне законодавство ґрунтується на принципі змагальності сторін, а у ч. 2 ст.74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Належними у розумінні ч.1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Згідно з ч.2 ст.76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ч. 1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування (ч.1 ст.79 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Таким чином позовні вимоги про стягнення з Відповідача збитків за шкоду, завдану навколишньому середовищу у розмірі 686 715,92грн. задоволенню не підлягають.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

Статтею 126 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Відповідно до п. 2 ч. 1, п. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача.

В зв`язку з відмовою у задоволені позовних вимог в повному обсязі, судовий збір не підлягає стягненню з відповідача, а покладаються на прокуратуру по справі.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволені позову відмовити.

Судові витрати залишити за прокуратурою.

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано - 17.12.2024.

Суддя В.Г. Бєлік