ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2024 року м.Дніпро Справа № 904/1137/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Дарміна М.О.(доповідач),

суддів: Чус О.В., Кощеєва І.М.

при секретарі судового засідання Карпенко А.С.

Представники сторін:

від позивача: Дерило Вадим Геннадійович (в залі суду) - від Дніпровської міської ради - витяг з ЄДР

від скаржника: Такшин Дмитро Владиславович (в залі суду) - від ТОВ "КЛИН ДЕВЕЛОПМЕНТ" - керівник, витяг з ЄДР

від скаржника: Соколов Дмитро Ігорович (в залі суду) - від ТОВ "КЛИН ДЕВЕЛОПМЕНТ" - адвокат, ордер

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Клин Девелопмент» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.06.2024 у справі №904/1137/24 (суддя Татарчук В.О.)

за позовом Дніпровської міської ради (м. Дніпро)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" (м. Дніпро)

про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки комунальної власності

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції:

Дніпровська міська рада звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки комунальної власності без достатньої правової підстави у розмірі 1105455,74грн. Судові витрати по сплаті судового збору просить покласти на відповідача.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 11.06.2024, у даній справі, позов задоволено повістю.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" (49000, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Каруни, буд. 75, ідентифікаційний код 40261628) на користь Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, просп. Дмитра Яворницького, 75, ідентифікаційний код 26510514) 1 105 455,74 грн - безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки комунальної власності без достатньої правової підстави.

Приймаючи оскаржувана рішення, місцевий господарський суд дійшов висновку, що докази на підтвердження правомірності вимог позивача щодо стягнення 1105455,74грн безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою за період з 25.05.2021 по 23.11.2023 є більш вірогідними, ніж докази надані на їх спростування, у зв`язку з чим, позовні вимоги щодо стягнення з відповідача на користь позивача 1105455,74грн безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою за період з 25.05.2021 по 23.11.2023.

Підстави, з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи апеляційної скарги:

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Клин Девелопмент» звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.06.2024.

Узагальнення доводів апеляційної скарги:

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

Судом першої інстанції зроблено хибний висновок, що будівлі та споруду за адресою: вул. Каруни, 75 є нерухомим майном. Відповідач не є фактичним користувачем земельної ділянки, оскільки є власником будівельних матеріалів.

Трансформаторна підстанція (далі ТП) літ. В-1 є складовою частиною комплексу незавершеного будівництва і не може вважатися самостійним нерухомим майном. Право власності на ТП літ.В-1 належіть Товариству не в силу реєстрації об`єкту нерухомого майна під реєстраційним номером 01, а в силу закону, а саме п.2.ст.186, п.2.ст187, п.2.ст.188 Цивільного кодексу України. Тому ТП літ.В-1 зареєстрована 23.02.2017 року незаконно під реєстраційним номером 01, а повинна знаходитись в описи саме об`єкту незавершеного будівництва під реєстраційним номером 0. 07.02.2024 року Товариство звернулось з заявою (Додаток 7) про закриття розділу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно з реєстраційним номером 01, щоб привести нерухомість у відповідність до закону.

Місцевий господарський суд не врахував податкові декларації, які підтверджують відсутність доходів від використання земельної ділянки.

Суд першої інстанції у своєму рішенні зазначає, що відповідно до листа Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 17.10.2023 (а.с. 28 том 1) податкові декларації на 2020-2023 роки Товариством з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" до ГУ ДПС не надавались. Але, у відповіді Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 17.10.2023 ідеться не про податкові декларації за 2020-2023 роки платника єдиного податку, а про податкові декларації з плату за землю, які Відповідачем не повинні подаватись, згідно вимог ПКУ.

Господарським судом Дніпропетровської області не вірно зроблено висновки щодо розрахунку суми коштів, які Відповідач повинен сплатити. Судом зроблено хибний висновок, що Відповідач мав можливість надати свої заперечення Комісії щодо розрахунку, однак будучи повідомленим про розгляд Комісією матеріалів, не приймав участі в засіданні та не скористався своїм правом.

Суд дійшов невірного висновку, що дія рішень Дніпровської міської ради №3/24 від 13.07.2022 та №8/30 від 21.08.2018 поширюється на розмір орендної плати за користування землею за вже укладеними договорами оренди земельних ділянок між землекористувачами та міською радою.

Суд дійшов невірного висновку, що рішення Комісії, оформленим протоколом №7 від 23.11.2023 р. є правомірним, оскільки в судовому порядку не визнавалось недійсним, оскільки такі рішення взагалі не підлягають оскарженню.

Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі:

Позивач не скористався своїм правом згідно ч.1 ст. 263 ГПК України та не надав суду відзив на апеляційну скаргу, що згідно ч. 3 ст. 263 ГПК не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді:

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08.07.2024 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Дармін М.О. (доповідач), судді - Кощеєв І.М., Чус О.В.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 12.07.2024 відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи №904/1137/24. Доручено Господарському суду Дніпропетровської області надіслати до Центрального апеляційного господарського суду матеріали справи № 904/1137/24.

08.07.2024 матеріали даної справи надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 23.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Клин Девелопмент» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.06.2024 у справі №904/1137/24. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 19.11.2024 об 12:00 год.

19.11.2024 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови Центрального апеляційного господарського суду.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, підтверджено матеріалами справи і не оспорюється сторонами спору:

Земельна ділянка площею 0,6484га з кадастровим номером :01:275:0007, яка розташована на вулиці Каруни, 75, у місті Дніпро є сформованою з 21.05.2021, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-021 від 24.05.2021 (а.с. 148-154 том 1).

За даними витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-021 від 24.05.2021, цільове призначення земельної ділянки віднесено до секції 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості. В додатку до витягу (а.с. 152 том 1) відображено наявність на земельній ділянці споруд.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №344311974 від 28.08.2023 за відповідачем 23.02.2017 на праві приватної власності зареєстровано нежитлову будівлю ТП літ.В-1, площею 58,1кв.м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 01, а також незавершене будівництво загальною площею (кв.м): 1822.5, Опис: А-2 корпус виробничо-технічної бази, А12 - прибудова, А23 - прибудова, а-1 - тамбур, а11 - надбудова над літ.А23, а - тераса, а1 - ґанок, Б-1 - ангар, В-1 - нежитлова будівля, Л - котельня, М - будівля вартового (тимчас), П - навіс, Ф-т - фундамент, №1-8 огорожі, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 0, за адресою вулиця Каруни, 75, у місті Дніпро, яке знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:275:0007 (а.с. 24-27 том 1).

16.05.2023 Інспекцією з державного контролю за використанням та охороною земель Дніпровської міської ради здійснено обстеження земельної ділянки комунальної форми власності за адресою: вул. Каруни, 75 (кадастровий номер :01:275:0007), за результатами якого складено акт обстеження земельної ділянки №23/05/23-Ч від 16.05.2023 (а.с. 33-50 том 1).

Зазначеним актом встановлено, що згідно з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Товариство з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" є власником будівель та споруд з 23.02.2017 за адресою: вул. Каруни, 75. Під час обстеження встановлено, що на земельній ділянці розташовані будівлі та споруди, складські приміщення, ангари, об`єкти незавершеного будівництва. Доступ до земельної ділянки обмежений парканом. Між Дніпровською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" відсутні діючі цивільно-правові угоди на вищезазначену земельну ділянку. Згідно з інформацією Публічної кадастрової карти України земельна ділянка сформована та має кадастровий номер :01:275:0007. Також, даним актом встановлено, що на земельній ділянці відбувається будівництво.

Відповідно до листа Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 17.10.2023 (а.с. 28 том 1) податкові декларації на 2020-2023 роки Товариством з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" до ГУ ДПС не надавались.

Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції та оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників провадження у справі і висновків суду першої інстанції:

Заслухавши доповідь судді-доповідача щодо змісту судового рішення, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази у справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду встановила, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню в силу наступного:

З урахуванням доводів і вимог, викладених в апеляційній скарзі, колегія враховує наступні положення діючого законодавства України:

Правові підстави користування земельною ділянкою комунальної власності за змістом глави 15 ЗК реалізується через право постійного користування або право оренди.

У частині 1 статті 93, статті 125 ЗК передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права.

Разом із тим землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт «в» частини 1 статті 96 ЗК).

Принцип платного використання землі також передбачено статтею 206 ЗК, за змістом якої використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

За змістом статей 122-124 ЗК міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.

Особи, які отримують земельну ділянку комунальної власності в користування за договором оренди (договором купівлі-продажу права оренди), зобов`язані сплачувати за неї орендну плату. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди, як це передбачено частиною 1 статті 21 Закону України «Про оренду землі».

Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг (заощадив) у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути такі кошти власникові земельної ділянки на підставі положень частини 1 статті 1212 ЦК (такі висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц, від 20.09.2018 у справі № 925/230/17).

Верховний Суд неодноразово викладав правову позицію, згідно з якою для вирішення спору щодо стягнення з власника об`єкта нерухомого майна безпідставно збережених коштів на підставі положень статей 1212-1214 ЦК за фактичне користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою комунальної власності, на якій цей об`єкт розташований, необхідно насамперед з`ясувати: 1) фактичного користувача земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цих ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування ділянками у відповідний період, або наявність правової підстави для використання земельної ділянки у такого фактичного користувача; 2) площу земельної ділянки; 3) суму, яку мав би отримати власник земельної ділянки за звичайних умов, яка безпосередньо залежить від вартості цієї ділянки (її нормативно-грошової оцінки); 4) період користування земельною ділянкою комунальної власності без належної правової підстави.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, у період з 21.05.2021 по 23.11.2023 між Дніпровською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" не існувало договірних правовідносин щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:275:0007. Договір оренди на зазначену земельну ділянку укладений між сторонами 18.01.2024 (а.с. 119-127 том 1) відповідно до умов якого, позивач передав, а відповідач прийняв у строкове платне користування земельну ділянку по фактичному розміщенню будівлі трансформаторної підстанції та незавершеного будівництва.

Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за відповідачем 23.02.2017 на праві приватної власності зареєстровано нежитлову будівлю ТП літ.В-1, площею 58,1кв.м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 01, а також незавершене будівництво загальною площею (кв.м): 1822.5, Опис: А-2 корпус виробничо-технічної бази, А12 - прибудова, А23 - прибудова, а-1 - тамбур, а11 - надбудова над літ.А23, а - тераса, а1 - ґанок, Б-1 - ангар, В-1 - нежитлова будівля, Л - котельня, М - будівля вартового (тимчас), П - навіс, Ф-т - фундамент, №1-8 огорожі, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 0, за адресою вулиця Каруни, 75, у місті Дніпро, яке знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:275:0007 (а.с. 24-27 том 1).

Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду, у постанові від 05.08.2022 у справі №922/2060/20, дійшов висновку, що із дня набуття права власності на об`єкт нерухомого майна власник цього майна стає фактичним користувачем земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт.

Відповідно, з дня набуття права власності на об`єкт нерухомого майна відповідач як власник такого майна став фактичним користувачем земельної ділянки, на якій розташоване майно, тому саме у відповідача виник як обов`язок належним чином оформити правовідносини щодо користування земельною ділянкою (укласти відповідний договір та оформити речові права на земельну ділянку), так і обов`язок оплачувати користування земельною ділянкою, на якій розташовано майно.

Установлені фактичні обставини свідчать, що відповідач, як власник об`єктів нерухомого майна, у вказаний період користувався земельною ділянкою, на якій розташовані спірні об`єкти нерухомого майна, за відсутності оформленого згідно з вимогами чинного законодавства права користування земельною ділянкою, не сплачуючи за користування нею кошти.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наводив таку правову позицію: у разі користування сформованою земельною ділянкою комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору власник такої земельної ділянки може захистити своє право на компенсацію йому недоотриманої орендної плати у порядку ст. 1212 Цивільного кодексу України (пункт 27 постанови Верховного Суду від 09.02.2022 у справі №910/8770/19, пункт 7.10 постанови Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 905/1680/20).

За даними витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-021 від 24.05.2021, цільове призначення земельної ділянки віднесено до секції 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, що використовується відповідачем за адресою: м. Дніпро, вул. Каруни, 75, кадастровий номер :01:275:0007.

Відповідно, Дніпровська міська рада, як власник сформованої земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер внаслідок користування відповідачем, без оформлення договору такою земельною ділянкою, має право на компенсацію йому недоотриманої орендної плати у порядку статті 1212 Цивільного кодексу України.

З урахуванням вищевикладеного доводи апеляційної скарги стосовно того, що «……Господарським судом Дніпропетровської області не взято до уваги, що об`єкт нерухомого майна «Трансформаторна підстанція (далі - ТП) літ.В-1», на який посилається Позивач повинен бути виключений з реєстру згідно заяви Відповідача, яка додана до матеріалів справи:

У своєму рішенні, суд посилається на те, що Відповідач є власником об`єкта нерухомого майна - Трансформаторної підстанції (далі - ТП) літ.В-1, а отже це свідчить, що Відповідач, як власник об`єктів нерухомого майна, у вказаний період користувався земельною ділянкою, на якій ці об`єкти розташовані

Трансформаторна підстанція (далі - ТП) літ.В-1 є складовою частиною незавершеного будівництва єдиного майнового комплексу, на сьогодні в ТП виконані фундаменти, зведені стіни та покрівля, трансформаторне обладнання відсутнє. Це підтверджується висновками експертизи від 03 грудня 1989 року, актом технічного обстеження будівельного майданчика та розташованого на ньому незакінченого будівництва від 20 квітня 1998 року. (Додаток 6). В яких зазначено: споживання електрикою бази, планується від проектованої трансформаторної підстанції ТП-10 кв., яка призначена для забезпечення електрикою виробничо-адміністративної будівлі.

ТП літ.В-1 є приналежністю до головної речі, утворює з нею єдине ціле та призначене для її обслуговування. Юридичне визначення цього надається у ст.ст. 186-188 Цивільного кодексу України.

ТП літ.В-1 не є самостійним нерухомим майном, та за призначенням не може використовуватись без головної речі (об`єкту незавершеного будівництва), а тому право власності як на окремий об`єкт нерухомого майна присвоюватися не може.

Право власності на ТП літ.В-1 належіть Товариству не в силу реєстрації об`єкту нерухомого майна під реєстраційним номером 01, а в силу закону, а саме п.2.ст.186, п.2.ст187, п.2.ст.188 Цивільного кодексу України. Тому ТП літ.В-1 зареєстрована 23.02.2017 року незаконно під реєстраційним номером 01, а повинна знаходитись в описи саме об`єкту незавершеного будівництва під реєстраційним номером 0.

Державне підприємство «Національні інформаційні системи» оновило програмне забезпечення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (ДРРП) та взагалі закрито можливість відкриття більше одного розділу на земельну ділянку з однаковим кадастровим номером.

07.02.2024 року Товариство звернулось з заявою (Додаток 7) про закриття розділу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно з реєстраційним номером 01, щоб привести нерухомість у відповідність до закону…» відхиляються колегією суддів як такі, що не спростовують встановлених місцевим господарським судом фактничних обставин справи.

Податковим кодексом України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є обов`язковим платежем, а його розмір визначається на підставі законодавчих актів, тобто є регульованою ціною (статті 14.1.125, 14.1.136, 288.5 Податкового кодексу України).

Згідно з пунктом 284.1 статті 284 Податкового кодексу України органи місцевого самоврядування встановлюють ставки плати за землю, що сплачується на відповідній території.

У пункті 289.1 статті 289 Податкового кодексу України (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на якій індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення станом на 1 січня поточного року, за певною формулою (пункт 289.2 статті 289 ПК України).

Отже, нормативно грошова оцінка земель є основною для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України.

Статтею 12 Закону України "Про оцінку земель" регламентовано, що нормативно-правові акти з проведення оцінки земель затверджуються Кабінетом Міністрів України. Для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності нормативна грошова оцінка земель проводиться обов`язково (статті 13 цього Закону); нормативно-грошова оцінка земельних ділянок у межах населених пунктів проводиться не рідше ніж на 5-7 років (стаття 18 Закону України "Про оцінку земель").

Відповідно до статті 20 Закону України "Про оцінку земель" за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Частиною 2 статті 20 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно з положеннями частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері земельних відносин.

Процедура проведення нормативної грошової оцінки земель визначається Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який затверджено Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 (зі змінами та доповненнями) (далі - Порядок № 489).

В основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель (пункт 1 розділу II Порядку № 489).

Нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається за формулою: Цн=(В*Нп) : Нк * Кф * Км, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6%); Нк - норма капіталізації (3%); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки. Індексація нормативної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється відповідно до статті 289 ПК (пункт 3 розділу II Порядку №489). Крім того, зазначений Порядок передбачає можливість розрахунку середньої (базової) вартості одного квадратного метра земель населеного пункту, вартість одного квадратного метра земель населених пунктів за економіко-планувальними зонами, вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання, які визначаються за іншими формулами та не пов`язані з нормативною грошовою оцінкою, яка застосовується для визначення розміру орендних платежів (пункти 7, 9, 10 Порядку № 489).

Грошова оцінка загальної площі земельної ділянки визначається шляхом множення нормативної грошової оцінки одного квадратного метра зазначеної ділянки на її загальну площу.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, якій присвоєно кадастровий номер, проводиться вперше відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213 (зі змінами). За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються за заявою зацікавленої особи як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (пункт 1 розділу III Порядку № 489). Порядком затверджена форма заяви (додаток 8) на витяг та сама форма витягу (додаток 9), у якій, зокрема, вказано: "Витяг сформовано" із зазначенням дати його формування.

Отже, результатом нормативної грошової оцінки конкретної земельної ділянки є технічна документація на неї, а надання витягу з технічної документації є послугою компетентного органу (Держгеокадастру та його територіальних органів), який веде відповідний облік згідно з Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051 (далі - Порядок № 1051), про що зазначено в пункті 2 розділу III Порядку № 489.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні данні про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період.

Видача витягу є адміністративною послугою, яка надається відповідним управлінням Держгеокадастру на виконання приписів Закону України від 06.09.2012 № 5203-VI "Про адміністративні послуги" та постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 № 835 "Деякі питання надання Державною службою геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг", що не позбавляє його надати власнику (органу місцевого самоврядування) більш повну інформацію про зміни в нормативній грошовій оцінці конкретної земельної ділянки за попередній період, виходячи з технічної документації на таку земельну ділянку, яка зберігається в даних Державного земельного кадастру, оформивши відповідну довідку.

Так, згідно з підпунктами 8, 14, 15 пункту 24 Порядку № 1051 до Державного земельного кадастру вносяться, зокрема, відомості про нормативну грошову оцінку (значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яке розраховується за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі відомостей про земельну ділянку, зазначених у цьому пункті, та відомостей про нормативно грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку; дата проведення нормативної грошової оцінки земель), а також інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку (назва та дата розроблення документації із землеустрою, відомості про її розробників; назва, дата та номер рішення про затвердження документації із землеустрою, найменування органу, що його прийняв, електронні копії відповідних документів), інформація про документи, на підставі яких встановлено нормативно грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці, до складу якої входить земельна ділянка, згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку. Отже, за наявності збережених попередніх відомостей у системі Державного земельного кадастру про проведену нормативну грошову оцінку земельної ділянки, визначеної конкретним кадастровим номером, власник такої ділянки не може бути обмеженим у праві на отримання такої інформації, якщо вона необхідна йому для захисту своїх земель.

Пунктом 162 Порядку № 1051 визначено відомості, які можуть надаватися державними кадастровими реєстраторами у такій формі: 1) витягу з Державного земельного кадастру про об`єкт Державного земельного кадастру; 2) довідки, що містить узагальнену інформацію про землі (території), за формою згідно з додатком 41; 3) викопіювання з картографічної основи Державного земельного кадастру, кадастрової карти (плану); 4) копії документів, що створюються під час ведення Державного земельного кадастру. Витяги, довідки, викопіювання та копії документів, що створюють під час ведення Державного земельного кадастру, в паперовій та електронній формі відповідно до Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" мають однакову юридичну силу.

Згідно з додатком 41 передбачена форма довідки з Державного земельного кадастру, яка ідентифікує земельну ділянку за її кадастровим номером, місцем знаходження, площею, а також поряд з іншими даними містить відомості про економічну та нормативно грошову оцінку земель.

Відповідно до пункту 179 Порядку № 1051 довідки з Державного земельного кадастру, що містять узагальнену інформацію про землі (території), надають органам державної влади, органам місцевого самоврядування для здійснення своїх повноважень, визначених законом, особам, які в установленому законом порядку включені до Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників, Державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів та Державного реєстру оцінювачів з експертної грошової оцінки земельних ділянок.

Отже, така довідка, поряд з витягом про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, може бути належним доказом на обґрунтування її нормативної грошової оцінки.

Технічна документація на конкретну земельну ділянку, яка виготовляється на замовлення землекористувача (власника), відповідно до статті 20 Закону України "Про оцінку земель", також є джерелом інформації про нормативну грошову оцінку певної земельної ділянки.

Відтак, власник (землекористувач) може використати технічну документацію на обґрунтування нормативної грошової оцінки, надавши суду її оригінал або належно засвідчену копію. Відтак технічна документація, виготовлена на конкретну земельну ділянку уповноваженим органом, може бути належним доказом на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка набула статусу об`єкта цивільних прав.

Згідно з пунктом 286.2. статті 286 та підпунктом 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельної ділянки; платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку; при поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Отже, як положення Податкового кодексу України, так і законодавство про оцінку земель визнають належними доказами на обґрунтування оцінки землі довідку, витяг з Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки, яка є об`єктом плати за землю, та технічну документацію на земельну ділянку

З огляду на те, що земельним законодавством та Податковим кодексом України не обмежується можливість подання доказів щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної (комунальної) власності для цілей сплати орендної плати виключно витягом з Державного земельного кадастру, належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, наданий відповідно до статей 98-103 Господарського процесуального кодексу України, які містять інформацію щодо предмета спору в цій справі.Відповідно до витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок №НВ-023 від 17.08.2023 (а.с. 17 том 1) нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :01:275:0007 складає 16309173,36грн.

Як зазначає позивач, отримана з офіційних джерел інформація та акт перевірки Інспекції з державного контролю за використанням та охороною земель №23/05/23-Ч від 16.05.2023 стали підставою для звернення до Комісії з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді (далі Комісія) при використанні Товариством з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" земельної ділянки з кадастровим номером :01:275:0007.

Розрахунок суми коштів, які зберіг у себе землекористувач ТОВ "Клин Девелопмент" за рахунок Дніпровської міської ради внаслідок користування земельною ділянкою, площею 0,6484га, розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Каруни, 75, кадастровий номер земельної ділянки :01:275:0007, який затверджений Комісією, без достатньої правової підстави за період з 21.05.2021 по 23.11.2023, здійснений виходячи з цільового призначення зазначеної земельної ділянки, її розміру, ставок орендної плати за відповідні періоди, листа Інспекції з державного контролю за використанням та охороною земель ДМР №4/6-289 від 29.08.2023 та складає 1105455,74грн, з якої 239587,75грн за період з 21.05.2021 по 31.12.2021, 427531,03грн за період з 01.01.2022 по 31.12.2022 та 438336,96грн за період з 01.01.2023 по 23.11.2023.

Перевіривши вказаний розрахунок, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарський суду, що розрахунок, затверджений протоколом Комісії №7 від 23.11.2023, здійснено вірно.

Апелянт наполягає, що: «…у податкових деклараціях платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) за 2021-2023 роки в першої строки розділу ІІ. вказується сума доходу за податковий (звітний) період. В усіх деклараціях за 2021 2023 роки дохід відсутній, тобто будь-яких надходжень на рахунок Відповідача за цей період не було. Зазначений факт також підтверджує, те що Відповідач не використовує об`єкт незавершеного будівництва, а отже збагачення або збереження (заощадження) коштів за рахунок Позивача не відбулось…» . Колегія суддів зазначає, що відсутність доходів не спростовує встановлені обставини щодо фактичного використання земельної ділянки.

Апеляційний господарський суд зауважує, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доводити таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

Водночас сторони не можуть будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, доки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу сама концепція змагальності втрачає сенс.

Подібну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18.

Відповідні доводи апеляційної скарги в частині: «…Суд дійшов невірного висновку, що дія рішень Дніпровської міської ради №3/24 від 13.07.2022 та №8/30 від 21.08.2018 поширюється на розмір орендної плати за користування землею за вже укладеними договорами оренди земельних ділянок між землекористувачами та міською радою.

Відповідно до Рішення Дніпровської міської ради №3/24 від 13.07.2022 р. розмір ставки земельного податку у відсотках до нормативної грошової оцінки за земельними ділянками категорії 11.2 складає 1,3%, а відповідно до Рішення Дніпровської міської ради №8/30 від 21.08.2018 складає 2,3%.

Позивачем жодним чином не доведено, що дія рішень Дніпровської міської ради №3/24 від 13.07.2022 та №8/30 від 21.08.2018 поширюється на розмір орендної плати за користування землею за вже укладеними договорами оренди земельних ділянок між землекористувачами та міською радою.

Таким чином, при винесенні судом Рішення судом не враховано, що розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою за період з 25.05.2021 р. по 23.11.2023 р. Позивачем зроблено невірно.

Натомість вірним є наступний розрахунок:

За період 21.05.2021 31.12.2021: 12 955 485,88*0,023*225/365=183 683,94 грн

За період 01.01.2022-31.12.2022: 14 251 034,47*0,023=327 773, 79 грн

За період 01.01.2023-23.11.2023: 16 309 173,36*0,013*327/365=189 946, 02 грн

Загальна сума коштів складає: 183 683,94+327 773,79+189 946,02 =701 403,75 грн…» відхиляються колегією суддів як такі, що грунтуються лише на запереченні тверджень позивача за відсутності посилань на докази, які б її спростовували.

Як зазначалося вище, в спірний період між Дніпровською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Клин Девелопмент" не існувало договірних правовідносин щодо земельної ділянки з кадастровим номером :01:275:0007. При укладені ж договору оренди землі від 18.01.2024 розрахунок орендної плати здійснено з урахуванням рішення Дніпровської міської ради від 13.07.2022 № 3/24 та із застосуванням зменшеної ставки плати за землю.

Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів доходить висновку, що вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.275 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права

Відповідно до частин 1, 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Під час розгляду справи, колегією суддів не встановлено порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення та неправильного застосування норм матеріального права.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, викладені в апеляційних скаргах не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції, викладених в рішенні суду першої інстанції, яке є предметом апеляційного оскарження.

З урахуванням вищевикладеного, рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.06.2024 у справі №904/1137/24 підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Клин Девелопмент» на нього, відповідно, підлягає залишенню без задоволення.

Розподіл судових витрат:

У відповідності до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги у сумі 24872,76 грн. покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Клин Девелопмент» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.06.2024 у справі №904/1137/24 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 11.06.2024 у справі №904/1137/24 залишити без змін.

Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 24872,76 грн покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю «Клин Девелопмент».

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку в строки передбачені ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови виготовлено 12.12.2024

Головуючий суддя М.О. Дармін

Суддя І.М. Кощеєв

Суддя О.В. Чус