ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" грудня 2024 р. Справа №910/8436/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Шапрана В.В.

Андрієнка В.В.

секретар судового засідання - Ярітенко О.В.

представники учасників справи:

від позивача: Хоружа Н.В.

від відповідача: Євдоченко Н.Д.

від державної виконавчої служби: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укрпошта"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 (повний текст складено 16.09.2024)

у справі №910/8436/23 (суддя Літвінова М.Є.)

за позовом Акціонерного товариства "Укрпошта"

до Фізичної особи-підприємця Фуртак Алли Олексіївни

про стягнення 1 249 739,57 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави вимог, що розглядаються

12.08.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_1 на дії (бездіяльність) Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (далі - ВДВС), в якій скаржник просить суд:

- визнати бездіяльність заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо відсутності розгляду заяв ОСОБА_1 від 09.07.2024 та 31.07.2024 про зняття арешту з коштів протиправними;

- зобов`язати заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. зняти арешт з коштів, які зберігаються на пенсійному рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_1 , який відкритий у Акціонерному товаристві "ОТП Банк" (далі - АТ "ОТП Банк");

- визнати дії заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 09.08.2024, яка надійшла на поточний рахунок НОМЕР_1 , який відкритий у АТ "ОТП Банк" протиправними.

В обґрунтування вищенаведеної скарги відповідач зазначає, що незважаючи на те, що державному виконавцю було відомо про статус коштів, які надходять на рахунок, що перебуває під арештом, а також, що 29.07.2024 ухвалою Господарського суду міста Києва у справі №910/8436/23 її дії по зверненню стягнення на пенсію ОСОБА_1 , яка надходить на поточний рахунок НОМЕР_1 , відкритий у АТ "ОТП Банк", визнано протиправними та зобов`язано її припинити звернення стягнення на кошти у вигляді пенсії, яка надходить на поточний рахунок НОМЕР_1 , відкритий у АТ "ОТП Банк", державний виконавець у серпні 2024 року продовжила звернення стягнення на кошти, звернення стягнення на які є протиправним. Пенсія є єдиним доходом ОСОБА_1 , за який вона утримує себе, тому з врахуванням підпункту 3 пункту 102 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про виконавче провадження" звернення стягнення на пенсійну виплату є порушенням чинного законодавства.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Визнано бездіяльність заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо відсутності розгляду заяв ОСОБА_1 від 09.07.2024 та 31.07.2024 про зняття арешту з коштів протиправними.

Зобов`язано заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. зняти арешт з коштів, які зберігаються на пенсійному рахунку ОСОБА_3 НОМЕР_1 , який відкритий у АТ "ОТП Банк".

Визнано дії заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 09.08.2024, яка надійшла на поточний рахунок НОМЕР_1 , який відкритий у АТ "ОТП Банк" протиправними.

Постановляючи вищенаведену ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що станом на дату розгляду цієї справи заява від 09.07.2024 та клопотання від 31.07.2024 боржника про зняття арешту з грошових коштів на банківському рахунку державним виконавцем не розглянуті, що свідчить про бездіяльність державного виконавця. Також, місцевий господарський суд зазначив, що державний виконавець вчинив дії зі списання з банківського рахунку боржника грошових коштів, що є пенсією боржника, без застосування спеціального порядку звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, передбаченого розділом IX Закону України "Про виконавче провадження", без урахування визначених цим порядком умов та встановленого законом розміру щомісячних пенсійних відрахувань, що є порушенням статей 68-70 Закону України "Про виконавче провадження".

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою місцевого господарського суду, Акціонерне товариство "Укрпошта" (далі - АТ "Укрпошта") звернулось до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_1 до ВДВС у справі №910/8436/23.

В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги АТ "Укрпошта" посилається на те, що судом першої інстанції, в ході розгляду скарги ОСОБА_1 , неповно та неправильно встановлено обставини, що мають значення для справи, а також не надано належної оцінки доказам у матеріалах виконавчого провадження, що призвело до ухвалення рішення про задоволення скарги, чим зобов`язано виконавця поновити право заявника, яке не було порушене.

Так, апелянт зазначає, що поточний рахунок ОСОБА_1 НОМЕР_1 , відкритий в АТ "ОТП Банк", не є спеціальним рахунком. Відповідно, кошти які містяться на ньому не мають спеціального режиму використання.

АТ "Укрпошта" звертає увагу на те, що зміст постанови виконавця про накладення арешту на доходи боржника відповідає нормам чинного законодавства, адже містить зауваження про звернення стягнення на доходи, окрім тих, накладення арешту на які заборонено законом.

Також, АТ "Укрпошта" стверджує, що ОСОБА_1 не надано жодного належного та допустимого доказу, який підтверджував би, що з поточного рахунку, на який, в тому числі, вона отримує пенсійні кошти, списано саме пенсійні кошти в рахунок виконання рішення суду. Відповідно до змісту постанови про звернення стягнення на доходи боржника, саме дія щодо звернення стягнення на пенсію, в розумінні Закону, фактично не відбулася. Стосовно інших коштів, які надходять на означений поточний рахунок матеріали виконавчого провадження не містять документів від банку, які підтверджували б, що на кошти, які знаходяться на цьому рахунку, окрім пенсійних, заборонено звернення стягнення. Отже, фактично, виконавцем не вчинялося звернення стягнення на пенсійні кошти, а скаржницею не надано жодного доказу на підтвердження того, що в ході здійснення виконавчого провадження здійснено списання її пенсійних коштів.

АТ "Укрпошта" вказує, що дії виконавця не були неправомірними та не містили порушень норм чинного законодавства в ході реалізації виконання рішення суду, а заява боржника з такою скаргою на дії органу виконавчої служби є необґрунтованою та спрямованою на зупинення вчинення виконавчих дій, що фактично є перешкоджанням виконанню рішення суду, що суперечить частині 1 статті 2 Закону України "Про виконавче провадження", яким передбачено, в тому числі, засаду обов`язковості виконання рішень.

Крім того, в прохальній частині апеляційної скарги міститься клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 14.10.2024 апеляційну скаргу АТ "Укрпошта" у справі №910/8436/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Андрієнко В.В., Майданевич А.Г.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 15.10.2024, у зв`язку з перебуванням судді Майданевича А.Г. з 14.10.2024 на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 15.10.2024 справу №910/8436/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Андрієнко В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2024 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків.

28.10.2024, через систему "Електронний суд", АТ "Укрпошта подано заяву про усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.11.2024 поновлено АТ "Укрпошта" строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ "Укрпошта" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23. Розгляд апеляційної скарги призначено на 27.11.2024.

У судовому засіданні 27.11.2024 оголошено перерву до 09.12.2024.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

18.11.2024, через систему "Електронний суд", відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 залишити без змін, а апеляційну скаргу АТ "Укрпошта" - без задоволення.

Так, у відзиві ОСОБА_1 зазначає, що судом першої інстанції при розгляді її скарги встановлено, що ВДВС допущено порушення прав ОСОБА_1 у виконавчому провадженні НОМЕР_4 при примусовому виконанні наказу Господарського суду міста Києва від 29.08.2023 №910/8436/23. Таке порушення полягало у бездіяльності - відсутності розгляду по суті заяви ОСОБА_1 від 09.07.2024 та клопотання ОСОБА_1 від 31.07.2024 про зняття арешту з рахунку боржника - та діях внаслідок яких з пенсійного рахунку скаржниці списано кошти пенсійної виплати всупереч вимогам пункту 102 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про виконавче провадження". Арешт з рахунку ОСОБА_1 не знято станом на час розгляду скарги Господарським судом міста Києва.

Також, відповідач зауважує, що місцевим господарським судом на підставі поданих документів достовірно встановлено, що рахунок ОСОБА_1 , про зняття арешту з якого вона ставила питання, є пенсійним рахунком. Відповідно до виписки з рахунку на нього кожного місяця зараховуються кошти у вигляді пенсійних виплат. Наведені апелянтом доводи про те, що цей рахунок є поточним (картковим) рахунком, який відкрито в рамках пенсійного рахунку не тільки не спростовують статусу рахунку як пенсійного, але й підтверджують саме цю обставину.

Крім того, ОСОБА_1 вказує, що апелянтом не надано доказів того, що списані державним виконавцем з рахунку боржника НОМЕР_1 , грошові кошти є іншим видом доходу боржника, ніж пенсія, на які можливо було звернути стягнення у період дії воєнного стану в Україні.

Узагальнені доводи, заперечення та пояснення учасників справи

22.11.2024, через систему "Електронний суд", позивачем подано письмові пояснення, у яких останній надає письмові пояснення, доводи і міркування АТ "Укрпошта" щодо предмета розгляду та заперечення проти доводів і міркувань ОСОБА_1 , викладених у відзиві на апеляційну скаргу у справі №910/8436/23.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

У судове засідання 09.12.2024 з`явились представники сторін.

ВДВС свого представника в судове засідання не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому чинним законодавством порядку.

Згідно з частинами 3, 8 статті 120 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Таким чином, ВДВС повідомлений судом апеляційної інстанції про дату, час та місце проведення судового засідання апеляційним господарським судом. При цьому, явка обов`язковою не визнавалась, а тому справа №910/8436/23 розглядається за його відсутності.

Представник позивача у судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, з викладених у ній підстав та просив її задовольнити. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 залишити без змін.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно зі статтею 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина 1 статті 271 ГПК України).

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом

Відповідно до статті 2 Закону України "Про виконавче провадження" однією з засад виконавчого провадження є забезпечення права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності державних виконавців, приватних виконавців.

За приписами частини 1 статті 74 Закону України "Про виконавче провадження" рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Згідно зі статтею 339 ГПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права.

Таким чином, одним з засобів юридичного захисту сторін виконавчого провадження при проведенні виконавчих дій є судовий контроль за виконанням судових рішень, який передбачає, зокрема, обов`язок суду розглянути скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця та інших посадових осіб державної виконавчої служби щодо примусового виконання судових рішень.

Статтею 1 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Пунктом 6 частини 1 статті 3 цього Закону передбачено, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів, зокрема, наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень.

За змістом пункту 1 частини 1 статті 10 Закону України "Про виконавче провадження" заходами примусового виконання рішень є:

1) звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами;

2) звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника;

3) вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні;

4) заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем;

5) інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом.

Таким чином, звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, передбачене пунктом 1 частини 1 статті 10 Закону України "Про виконавче провадження", та звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника, передбачене пунктом 2 частини 1 статті 10 цього закону, є різними заходами примусового виконання рішень, порядок вчинення яких, визначений Законом України "Про виконавче провадження", не є однаковим.

Порядок звернення стягнення на майно боржника визначений у розділі VII Закону України "Про виконавче провадження". Натомість у розділі IX цього закону урегульований спеціальний порядок звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника.

Згідно зі статтею 68 Закону України "Про виконавче провадження" порядок звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника застосовується лише за певних визначених законом умов, зокрема у разі: 1) відсутності в боржника коштів/електронних грошей, що знаходяться на рахунках у банках чи інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманцях в емітентах електронних грошей, 2) відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, 3) виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Крім того, застосування порядку звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника вимагає від виконавця винесення відповідної постанови, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі-підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи (частина 3 статті 68 Закону України "Про виконавче провадження").

Відповідно до статті 70 Закону України "Про виконавче провадження" розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується з суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами.

Таким чином, за наведеними нормами Закону України "Про виконавче провадження" кошти, що складають заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, можуть бути об`єктом звернення стягнення за виконавчим документом, а виконавець має повноваження звернути стягнення на такі кошти боржника, однак лише за певних умов: якщо у боржника відсутні інші кошти та/або об`єкти для стягнення, якщо стягнення за виконавчим документом має характер періодичних платежів, якщо сума стягнення за виконавчим документом не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати. Застосування такого порядку оформлюється виконавцем шляхом винесення відповідної постанови. Стягнення здійснюється підприємствами, установами, організаціями фізичними особами, фізичними особами-підприємцями, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи. Відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника у межах звернення стягнення на ці кошти боржника здійснюються у межах дозволених законом розмірів. При цьому, під зверненням стягнення у розумінні положень розділу IX Закону України "Про виконавче провадження" слід розуміти саме списання (відрахування) коштів, що є заробітною платою, пенсією, стипендією та іншим доходами боржника.

Як вбачається з матеріалів справи, у травні 2023 року АТ "Укрпошта" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Фізичної особи-підприємця Фуртак Алли Олексіївни заборгованості в розмірі 1 249 739,57 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/8436/23, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.01.2024, позов задоволено.

Стягнуто з ФОП Фуртак А.О. на користь АТ "Укрпошта" заборгованість у сумі 809 554,38 грн, інфляційні втрати у розмірі 149 618,30 грн, пеню в сумі 290 566,89 грн та судовий збір у розмірі 18 746,09 грн.

29.08.2024 на виконання вказаного рішення видано відповідний наказ.

Постановою ВДВС від 25.09.2023 відкрито виконавче провадження НОМЕР_4 з примусового виконання наказу Господарського суду міста Києва від 29.08.2023 №910/8436/23.

Також, 25.09.2023 постановою ВДВС про арешт коштів боржника накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику - ОСОБА_1

11.10.2023 постановою про визначення поточного рахунку фізичної особи - боржника у банку для здійснення видаткових операцій ВДВС визначено для фізичної особи - боржника ОСОБА_1 поточний рахунок НОМЕР_1 , відкритий в АТ "ОТП Банк" для здійснення видаткових операцій з поточного рахунку на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує двох розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої Законом України "Про Державний бюджет України" на перше січня поточного календарного року, а також сплачувати податки, збори без врахування арешту.

Як зазначив суд першої інстанції, відповідно до довідки АТ "ОТП Банк" від 05.10.2023, що надавалася органу державної виконавчої служби разом з заявою про визначення видаткового рахунку, вказаний рахунок є пенсійним рахунком. На вказаний рахунок відповідача надходять кошти у вигляді пенсійних виплат (пенсії ОСОБА_1 ) від Пенсійного фонду України, що підтверджується копією виписки з рахунку, яка долучена до скарги.

Так, скаржник звертався до суду зі скаргою на дії органу ВДВС щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 . За результатами розгляду скаргу задоволено, визнано дії заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_4 , яка надходить на поточний рахунок НОМЕР_1 , який відкритий у АТ "ОТП Банк", протиправними, зобов`язано заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. припинити звернення стягнення на кошти у вигляді пенсії, яка надходить на поточний рахунок НОМЕР_1 , який відкритий у АТ "ОТП Банк".

Надалі, скаржник зазначив, що 08.08.2024 на телефон ОСОБА_1 надійшло повідомлення АТ "ОТП Банк" про списання грошових коштів у розмірі 4,82 грн в рахунок виконання наказу Господарського суду міста Києва №910/8436/23 від 29.08.2023.

Верховний Суд у постанові від 15.01.2020 у справі №910/7221/17 зазначив, що в силу приписів законодавства виконавець повинен вчиняти виконавчі дії з дотриманням вимог Закону України "Про виконавче провадження", а також відповідно до інших законів, які є обов`язковими при вчиненні ним тих чи інших виконавчих дій, що є гарантією належного виконання виконавцем своїх обов`язків і недопущення порушення прав сторін виконавчого провадження. Отже, виконавець повинен діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України. В цьому реалізується "правомірна поведінка" виконавця.

При цьому, статті 18 Закону України "Про виконавче провадження" виконавцю надано широке коло прав для реалізації покладених на нього обов`язків. Серед прав виконавця зазначено, крім іншого, право з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну; безперешкодно входити на земельні ділянки, до приміщень, сховищ, іншого володіння боржника - юридичної особи, проводити їх огляд, примусово відкривати та опечатувати їх; накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей; здійснювати реєстрацію обтяжень майна в процесі та у зв`язку з виконавчим провадженням; викликати фізичних осіб, посадових осіб з приводу виконавчих документів, що перебувають у виконавчому провадженні.

Крім того, виконавець має право накладати стягнення у вигляді штрафу на фізичних, юридичних та посадових осіб у випадках, передбачених законом; вимагати від матеріально відповідальних і посадових осіб боржників - юридичних осіб або боржників - фізичних осіб надання пояснень за фактами невиконання рішень або законних вимог виконавця чи іншого порушення вимог законодавства про виконавче провадження; у разі ухилення боржника від виконання зобов`язань, покладених на нього рішенням, звертатися до суду за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду боржника - фізичної особи чи керівника боржника - юридичної особи за межі України до виконання зобов`язань за рішенням або погашення заборгованості за рішеннями про стягнення періодичних платежів.

За приписами частин 1, 2, 5 статті 52 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець звертає стягнення на кошти боржника - юридичної особи, що перебувають у касах або інших сховищах боржника - юридичної особи, у банках або інших фінансових установах, у порядку, встановленому цим Законом. Інформацію про наявні у боржника рахунки виконавець отримує в податкових органах, інших державних органах, на підприємствах, в установах та організаціях, які зобов`язані надати йому інформацію невідкладно, але не пізніше ніж у триденний строк, а також за повідомленнями стягувача.

Виконавець може звернути стягнення на кошти боржника - юридичної особи, розміщені на його рахунках і на рахунках, відкритих боржником - юридичною особою через свої філії, представництва та інші відокремлені підрозділи.

У разі відсутності у боржника - юридичної особи коштів в обсязі, необхідному для покриття заборгованості, стягнення звертається на інше майно, належне такому боржникові або закріплене за ним, у тому числі на майно, що обліковується на окремому балансі філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу боржника - юридичної особи (крім майна, вилученого з цивільного обороту, або обмежено оборотоздатного майна, майна, на яке не може бути звернено стягнення), незалежно від того, хто фактично використовує таке майно.

Згідно з частиною 1 статті 53 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець має право звернути стягнення на майно боржника, що перебуває в інших осіб, а також на майно та кошти, що належать боржнику від інших осіб.

26.03.2022 набрав чинності Закон України №2129-IX "Про внесення зміни до розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про виконавче провадження", яким вказаний розділ Закону України "Про виконавче провадження" доповнений пунктом 102, який, зокрема передбачав, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, припиняється звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника (крім рішень про стягнення аліментів та рішень, боржниками за якими є громадяни російської федерації).

Відповідно до редакції зазначеної норми (пункту 102 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про виконавче провадження"), що була чинна станом на 08.08.2024 - дату вчинення державним виконавцем у виконавчому провадженні НОМЕР_4 спірних у цій справі дій щодо списання грошових коштів ОСОБА_1 з банківського рахунку НОМЕР_1 , відкритого у АТ "ОТП Банк", тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №2102-ІХ: припиняється звернення стягнення на пенсію, стипендію (крім рішень про стягнення аліментів, про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю внаслідок кримінального правопорушення, та рішень, боржниками за якими є громадяни Російської Федерації).

Таким чином, суд першої інстанції вірно встановив, що у період дії воєнного стану з пенсійного рахунку боржника, громадянина України, не можуть бути списані кошти, отримані боржником як пенсія, при примусовому виконанні судових рішень, які не пов`язані зі стягнення аліментів, відшкодуванням шкоди заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю внаслідок кримінального правопорушення.

Місцевий господарський суд слушно зазначив, що рішення у даній справі не належить до стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю внаслідок кримінального правопорушення. Також, ОСОБА_1 є громадянкою України, а не громадянкою російської федерації.

Також, суд першої інстанції вказав, що державний виконавець вчинив дій зі списання з банківського рахунку боржника грошових коштів, що є пенсією боржника, без застосування спеціального порядку звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, передбаченого розділом IX Закону України "Про виконавче провадження", без урахування визначених цим порядком умов та встановленого законом розміру щомісячних пенсійних відрахувань, що є порушенням статей 68-70 Закону України "Про виконавче провадження".

Крім того, державний виконавець вчинив зазначені дії зі списання пенсійних коштів боржника у період дії встановленої законом заборони (тимчасового припинення) звернення стягнення на пенсію боржника, що є порушенням пункту 102 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про виконавче провадження".

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що дії заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 , яка надходить на поточний рахунок НОМЕР_1 , який відкритий у Банку, суперечать приписам Закону та таким засадам виконавчого провадження як верховенство права і законність.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком місцевого господарського суду з огляду на таке.

Так, в першу чергу слід зазначити, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.07.2024 у справі №910/8436/23, залишено без змін Постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2024, скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Визнано дії заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 , яка надходить на поточний рахунок НОМЕР_1 , відкритий у АТ "ОТП Банк", протиправними.

Зобов`язано заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. припинити звернення стягнення на кошти у вигляді пенсії, яка надходить на поточний рахунок НОМЕР_1 , відкритий в АТ "ОТП Банк".

Також, судова колегія звертає увагу на те, що у частині 1 статті 73 Закону України "Про виконавче провадження" наведено перелік виплат, на які не може бути звернено стягнення.

Відповідно до норм чинного законодавства, на період воєнного стану стягнення не може бути звернено, зокрема, на пенсійні кошти.

Матеріали виконавчого провадження містять довідку АТ "ОТП Банк" від 05.10.2023, що надавалася органу державної виконавчої служби разом з заявою про визначення видаткового рахунку.

Відповідно до змісту наведеної довідки, АТ "ОТП Банк" повідомляє про те, що означений картковий рахунок є поточним (картковим) рахунком, який відкрито в рамках пенсійного рахунку, а виходячи з договору про видачу та обслуговування платіжних карток (публічний) картковий рахунок є універсальним та передбачає можливість зарахування пенсійних виплат/соціальних виплат/заробітної плати.

Отже, поточний рахунок Фуртак А.О. НОМЕР_1 , відкритий в АТ "ОТП Банк" не є спеціальним рахунком. Відповідно, кошти які містяться на ньому не мають спеціального режиму використання.

Зважаючи на те, що в розумінні частини 1 статті 48 Закону України "Про виконавче провадження" звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті (списанні коштів з рахунків), а також те, що кошти, які містяться на вищенаведеному рахунку не мають спеціального статусу використання, згідно з положеннями частини 3 статті 18 цього Закону, арешт не може бути накладено тільки на кошти, що надходять на нього, на які накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Таким чином, в даному випадку, обмеження щодо накладення арешту на кошти, які надходять на рахунок стосуються виключно пенсійних коштів.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом.

Таким чином, згідно зі змістом постанови про накладення арешту, саме на пенсійні кошти арешт накладено не було. При цьому, неможливості накладення арешту на кошти, відмінного від пенсійних коштів походження, обмежень на даний час законодавством не передбачено.

Також, на переконання судової колегії, докази того, що списані державним виконавцем з рахунку боржника НОМЕР_1 " грошові кошти є пенсійними коштами, на які можливо звернути стягнення у період дії воєнного стану в Україні, в матеріалах справи відсутні.

Як зазначалось вище, спірний рахунок не є рахунком зі спеціальним режимом використання, а згідно з довідкою АТ "ОТП Банк", що міститься у матеріалах виконавчого провадження, та згідно з випискою з банку за період з 01.10.2023-25.06.2024, яка теж міститься в матеріалах виконавчого провадження та матеріалах справи, на означений рахунок можуть надходити, та фактично надходять кошти не тільки пенсійні, на які вищезгадані обмеження жодним чином не поширюються, а саме залишок на початок періоду 1,55 грн, зарахування коштів, походження відмінного від пенсійних в сумі 9,00 грн 31.10.2023, в сумі 5,50 грн 30.11.2023, 1,00 грн 29.02.2024, 0,54 грн 31.03.2024.

З огляду на те, що кошти, які містяться на вищенаведеному рахунку не мають спеціального статусу використання, згідно з приписами частини 3 статті 18 Закону України "Про виконавче провадження", арешт не може бути накладено тільки на кошти, що надходять на нього, на які накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Крім того, зміст постанови виконавця про накладення арешту на доходи боржника відповідає вищенаведеним нормам, адже містить зауваження про звернення стягнення на доходи, окрім тих, накладення арешту на які заборонено законом.

Відповідно до частини 2 статті 56 Закону України "Про виконавче провадження", арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

В розумінні вищезазначеної норми, арешт може бути накладено на кошти, а не на рахунок, відповідно, зняття арешту відбувається також з коштів, а не з рахунку.

Таким чином, в діях державного виконавця стосовно накладення арешту на кошти, що містяться на рахунку, які дійсно надходять на рахунок, окрім пенсійних, відсутні будь-які порушення.

У той час зняття арешту з усіх коштів на рахунку НОМЕР_1 , який відкритий в АТ "ОТП Банк" суперечить основним засадам виконавчого провадження, адже внаслідок зняття такого арешту, у боржника з`явиться реальна можливість використовувати означений рахунок для зарахування будь-яких коштів у будь-якому розмірі, будь-якого походження, з яких не буде здійснюватися списання в рахунок виконання рішення суду.

Відповідно до статті 1291 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що скасування арешту з усіх коштів на рахунку суперечить нормам Закону України "Про виконавче провадження" та нормам Конституції України, оскільки ця дія може слугувати для уникнення виконання рішення суду боржником, а також, порушує законні права та інтереси стягувача в рамках цього виконавчого провадження.

З огляду на наведене, на переконання колегії суддів, обґрунтованими є доводи апеляційної скарги щодо відмови у задоволенні скарги ОСОБА_1 , в частині зобов`язання заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. зняти арешт з коштів, які зберігаються на рахунку ОСОБА_3 НОМЕР_1 , який відкритий у АТ "ОТП Банк", та в частині визнання дій заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 09.08.2024, яка надійшла на поточний рахунок НОМЕР_1 , який відкритий у АТ "ОТП Банк" протиправними, у зв`язку з чим скарга на дії ВДВС в цих частинах задоволенню не підлягає.

У той же час, відповідно до положень пункту 3 частини 2 статті 18 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець зобов`язаний розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання.

Пунктом 6 розділу І Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 №512/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2832/5), передбачено, що під час здійснення виконавчого провадження виконавець приймає рішення шляхом винесення постанов, попереджень, внесення подань, складання актів та протоколів, надання доручень, розпоряджень, вимог, подання запитів, заяв, повідомлень або інших процесуальних документів у випадках, передбачених Законом України "Про виконавче провадження" та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно зі статтею 59 Закону України "Про виконавче провадження" та пункту 16 розділу VIII Інструкції №512/5 заява про зняття арешту з майна (коштів) боржника розглядається виконавцем не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього заяви боржника.

Відповідно до частини 1 статті 12 Закону України "Про виконавче провадження" учасниками виконавчого провадження є виконавець, сторони, представники сторін, прокурор, експерт, спеціаліст, перекладач, суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання, особи, права інтелектуальної власності яких порушені, - за виконавчими документами про конфіскацію та знищення майна на підставі статей 176, 177 і 229 Кримінального кодексу України, статті 51-2- Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Отже, за приписами Закону України "Про виконавче провадження" та Інструкції №512/5 розгляд заяви про зняття арешту з коштів боржника належить до повноважень державного виконавця.

Так, заступником начальника ВДВС Кенюк Л.В. накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті в банківських установах на ім`я ОСОБА_1 . При цьому державний виконавець визначила порядок виконання зазначених постанов, із застереженням щодо неможливості накладення арешту на рахунки та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Скаржник звертався до заступника начальника відділу ВДВС Кенюк Л.В. з заявою від 09.07.2024 та клопотанням 31.07.2024 про зняття арешту з рахунку боржника.

Проте, станом на дату розгляду цієї справи судом першої інстанції заява від 09.07.2024 та клопотання від 31.07.2024 боржника про зняття арешту з грошових коштів на банківському рахунку державним виконавцем не розглянута, що свідчить про бездіяльність державного виконавця.

З огляду на наведене, на переконання колегії суддів, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про обґрунтованість доводів ОСОБА_1 стосовно визнання протиправною бездіяльності заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо відсутності розгляду заяв ОСОБА_1 від 09.07.2024 та 31.07.2024 про зняття арешту з коштів, у зв`язку з чим скарга на дії ВДВС в цій частині підлягає задоволенню.

Інші доводи апеляційної скарги, взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.

Згідно з частиною 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.

При винесені даної постанови судом апеляційної інстанції були надані вичерпні відповіді на доводи апелянтів, з посиланням на норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами частини 2 статті 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Згідно з частинами 1, 2 статті 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

При цьому, з огляду на відсутність повноважень суду апеляційної інстанції щодо направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції у зв`язку з частковим скасуванням судового рішення, відповідно до пункту 2 частини 1 статті 275 ГПК України апеляційний суд зобов`язаний ухвалити в цій частині нове рішення по суті заявлених вимог.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга АТ "Укрпошта" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/2 підлягає частковому задоволенню, а оскаржувана ухвала - скасуванню в частині зобов`язання заступника начальника відділу ВДВС Кенюк Л.В. зняти арешт з коштів, які зберігаються на пенсійному рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_1 , який відкритий в АТ "ОТП Банк" та в частині визнання протиправними дій заступника начальника ВДВС Кенюк Л.В. щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 09.08.2024, яка надійшла на поточний рахунок НОМЕР_2 , який відкритий в АТ "ОТП БАНК", з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії (бездіяльність) ВДВС в цих частинах. І іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 слід залишити без змін.

Розподіл судових витрат

Згідно зі статтею 129 ГПК України судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 271, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Укрпошта" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 задовольнити частково.

2. Скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23, в частині зобов`язання заступника начальника відділу Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Кенюк Людмили Василівни зняти арешт з коштів, які зберігаються на пенсійному рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_1 , який відкритий в Акціонерному товаристві "ОТП БАНК" та в частині визнання дій заступника начальника відділу Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Кенюк Людмили Василівни щодо звернення стягнення на пенсію ОСОБА_1 09.08.2024, яка надійшла на поточний рахунок НОМЕР_1 , який відкритий в Акціонерному товаристві "ОТП БАНК", протиправними, та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії (бездіяльність) Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в цих частинах.

3. В іншій частині ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.09.2024 у справі №910/8436/23 залишити без змін.

4. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) на користь Акціонерного товариства "Укрпошта" (01001, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 22; ідентифікаційний код 21560045) 2 147 (дві тисячі сто сорок сім) грн 20 коп витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Видачу наказу на виконання даної постанови доручити Господарському суду міста Києва.

6. Матеріали справи №910/8436/23 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано - 17.12.2024.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді В.В. Шапран

В.В. Андрієнко