УХВАЛА

17 грудня 2024 року

м. Київ

cправа № 908/2948/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Картере В.І. - головуючий, Білоус В.В., Пєсков В.Г.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024 (колегія суддів у складі: Мороз В.Ф. - головуючий, Парусніков Ю.Б., Чередко А.Є.)

у справі № 908/2948/23

за заявою Фізичної особи ОСОБА_1

про неплатоспроможність,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 20.09.2024 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024, на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024, на ухвалу Центрального апеляційного господарського суду від 29.01.2024 у справі № 908/2948/23. Також скаржником до касаційної скарги подано клопотання про зупинення виконання оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції до закінчення її перегляду у касаційному порядку та клопотання про звільнення від плати судового збору за подання касаційної скарги.

22.10.2024 до Верховного Суду було подано заперечення Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 . Заявник просить Суд відмовити скаржнику у задоволенні клопотанні про звільнення від сплати судового збору, а через несплату судового збору - відмовити у відкритті касаційного провадження

Ухвалою Верховного Суду від 12.11.2024 касаційну скаргу ОСОБА_1 в частині оскарження постанови Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024 залишено без руху, встановлено скаржнику строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали шляхом надання доказів сплати судового збору у встановленому порядку в розмірі 2422,40 грн; відмовлено у відкритті касаційного провадження в частині оскарження ухвали Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2024 та ухвали Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2024, відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

22.11.2024 на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 12.11.2024 скаржник подав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги до касаційної скарги, додавши докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

З огляду на виконання скаржником у встановлений строк вимог ухвали Верховного Суду від 12.11.2024 щодо усунення недоліків оформлення касаційної скарги, вона вважається поданою у день її первинного подання.

Стосовно заперечення Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , то слід зазначити, що оскільки скаржником сплачено у встановленому порядку судовий збір, то у Суду відсутні підстави для відмови у прийнятті касаційної скарги ОСОБА_1 станом на момент постановлення ухвали про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Скаржник у касаційній скарзі як на підставу для касаційного оскарження судового рішення апеляційної інстанції посилається на п. 3 ч. 2 ст. 287 ГПК України.

Так, ОСОБА_1 зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування абз. 7 п.1-6 Розділу Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства в системі з п. 12 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства щодо можливості вибору альтернативної процесуальної поведінки : або сплатити авансування винагороди арбітражного керуючого на депозит суду, або надати до суду угоду з арбітражним керуючим.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , заяви про усунення недоліків Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі з урахуванням приписів ст. 294 ГПК України.

Також, у касаційній скарзі ОСОБА_1 заявила клопотання про зупинення дії постанови Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024 у справі № 908/2948/23 до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що у зв`язку з припиненням мораторію на задоволення вимог кредиторів через скасування оскаржуваною постановою суду апеляційної інстанції ухвали Господарського суду Запорізької області від 05.10.2023, існують безумовні ризики здійснення Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро" стягнення в позасудовому порядку на вказане майно, що призведе до його втрати та неможливості повернення у випадку задоволення касаційної скарги ОСОБА_1 .

Згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 ГПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, суд враховує ймовірність утруднення повороту виконання рішення у разі скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушення прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.

При цьому застосування відповідних повноважень має бути обґрунтованим, а підстави вагомими та доведеними, оскільки у такому випадку інша сторона у справі (учасники справи) на користь якої таке рішення постановлене, буде обмежена у праві на задоволення своїх вимог.

Клопотання про зупинення виконання судових рішень або зупинення дії має бути мотивованим, містити підстави для зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, підтверджені належними доказами.

Заява про зупинення виконання судових рішень повинна містити не лише посилання на правові норми, що надають суду можливість здійснити таку процесуальну дію, а й бути обґрунтованою посиланням на конкретні обставини (утруднення повторного розгляду справи, перешкоди у здійсненні повороту виконання, запобігання порушенню прав осіб, які брали/не брали участі у розгляді справи, але рішенням суду вирішено питання про їх права та обов`язки) та наявністю доказів в підтвердження таких обставин (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 28.10.2019 у справі № 904/94/19).

Метою зупинення виконання судових рішень або зупинення їх дії є запобігання невідворотним негативним наслідкам, які можуть виникнути з огляду на виконання судового рішення, що набрало законної сили у випадку його скасування судом касаційної інстанції.

Натомість сама лише незгода скаржника з судовим рішеннями не є автоматичною підставою для зупинення виконання або зупинення дії судових рішень, а касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень тільки через те, що скаржник вважає їх незаконними.

Набуття судовими рішеннями чинності і, як наслідок, їх виконання чи дія, є законодавчо передбаченими стадіями судового процесу, а тому таке виконання та дія судового рішення саме по собі не є безумовною підставою, з якою закон пов`язує можливість (необхідність) зупинення виконання або зупинення дії судового рішення.

Касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень судів попередніх інстанцій на стадії вирішення питання про відкриття касаційного провадження тільки через те, що такі судові рішення оскаржено і скаржник вважає їх незаконними. При цьому судове рішення, яким є і ухвала про зупинення виконання оскаржуваних рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку, не може ґрунтуватись на припущеннях.

Клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії постанови Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024 у справі № 908/2948/23 до закінчення її перегляду у касаційному порядку не містить доказів щодо необхідності її зупинення, а тому Верховний Суд відмовляє у задоволенні вказаного клопотання.

У зв`язку з тим, що суддя Білоус В.В. з 14.12.2024 по 16.12.2024 перебував на лікарняному, касаційна скарга розглянута у розумні строки.

Керуючись статтями 234, 235, 294, 295, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною ОСОБА_1 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024 у справі № 908/2948/23.

2. Призначити розгляд справи № 908/2948/23 за касаційною скаргою ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні на 30 січня 2025 року о 11:00 у приміщенні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 330.

3. Зобов`язати ОСОБА_1 направити копію касаційної скарги та додані до неї документи на адресу кредитора - Головного управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ ДПС, докази направлення надати суду у строк до 02.01.2025.

4. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 09 січня 2025 року.

5. Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії постанови Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2024 у справі № 908/2948/23.

6. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Картере

Судді В. Білоус

В. Пєсков

ДО УВАГИ УЧАСНИКІВ СУДОВОГО ПРОЦЕСУ !

Суди продовжують працювати, проте в умовах воєнного стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Просимо поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до інших учасників справи та до суду, у зв`язку з чим:

-максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

-про намір участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду , або про розгляд справи без участі представників сторін, завчасно повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою або в електронному вигляді на електронну адресу суду () із застосуванням електронного цифрового підпису, або з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Також, повідомляємо, що у випадку оголошення повітряної тривоги у судових засіданнях буде оголошуватися перерва задля забезпечення учасникам судового засідання можливості скористатися захисними спорудами. При цьому продовження судового засідання буде узалежнено від часу закінчення повітряної тривоги, про що повідомляється у застосунку "Київ цифровий".

Цей застосунок рекомендується учасникам судового засідання завчасно самостійно завантажити з мережі Інтернет.

Найближчі до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) захисні споруди, визначені Київською міською державною адміністрацією для укриття населення під час сигналу «Повітряна тривога», розташовано за наступними адресами:

м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 6;

м. Київ, вул. Панаса Мирного, 5;

м. Київ, вул. Євгена Гуцала, 3, 5 та 8.

Крім того, захисними спорудами визначено станції метро "Печерська" та "Арсенальна".

Також, звертаємо увагу на те, що згідно з новою редакцією частин п`ятої - дев`ятої статті 6 ГПК України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи ? підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитись з матеріалами справи через ЄСІТС.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду