ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" грудня 2024 р. м. Рівне Справа № 918/822/23(918/927/24)

Господарський суд Рівненської області у складі судді Марач В.В., при секретарі судового засідання Мельник В.Я., розглянувши у загальному позовному провадженні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІН НОМЕР_1 )

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с. Тараканів, вул. Колгоспна (Свободи), буд.42, )

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , код НОМЕР_2 )

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс», оформленого протоколом №1/26-08-24 від 26.08.2024

В судовому засіданні приймали участь:

від позивача: адвокат Касаткін Д.М.;

від відповідача: не з`вився;

від третіх осіб: не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в Господарський суд Рівненської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс", в якому просить визнати недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс", оформленого Протоколом №1/26-08-24 від 26.08.2024. Даний позов обгрунтовує тим, що рішення загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс", оформлене протоколом №1/26-08-24 від 26.08.2024 прийнято з порушенням порядку скликання та проведення загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс", які потягли за собою неможливість участі Позивача у таких загальних зборах.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 10.10.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено розгляд справи у підготовчому засіданні. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 , код НОМЕР_2 ).

28.10.2024 року через відділ канцелярії та документального забезпечення суду представником відповідача подано відзив на позов в якому позовні вимоги підтримує повністю, просить подальший розгляд справи проводити за відсутності його повноважного представника.

28.10.2024 року через відділ канцелярії та документального забезпечення суду представником третьої особи ОСОБА_2 подано пояснення щодо заявленого позову, в яких позовні вимоги підтримує повністю та просить подальший розгляд справи проводити за відсутності повноважного представника.

Третя особа - ОСОБА_3 18.11.2024 року подав відзив на позовну заяву в якому проти позову заперечує посилаючись на те, що рішення загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс", які відбулися 26 серпня 2024 року є законними і підстав для того щоб стверджувати протилежне не має. Крім того ОСОБА_3 зазначає, що якщо за загальним правилом Законом України "Про господарські товариства" передбачалося, що рішення зборів приймались простою більшістю учасників товариства за умови присутності учасників (представників учасників), що володіють у сукупності більш як 50 відсотками голосів, то за чинним законодавством рішення приймаються простою більшістю усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань (якщо законом чи статутом не передбачено інше), незалежно від кількості присутніх. Зазначає, що він територіально знаходиться Естонській республіці, а відтак, для того щоб посвідчити підпис у нотаріуса мені потрібно було записатись до нотаріуса, посвідчити підпис у нотаріуса мені вдалось лише 30 вересня 2024 року. Також повідомляє суду, що ОСОБА_5 подав заяву на звільнення за власним бажанням. Загальні збори учасників ТОВ "Традєкс" не мали жодного права його не звільняти. Збори ним скликані після вимоги ОСОБА_6 не були, так як ОСОБА_7 вказав на те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 його не визнають директором, а відтак представником ОСОБА_6 адвокатом Корень О.М. 26 липня 2024 року було направлено повідомлення про скликання зборів, яке він разом з описом долучає до даної заяви. Також вказує, що 26 серпня 2024 року о 12 годині його представник, адвокат Корень О.М. була присутня за адресою скликання зборів, тобто у АДРЕСА_4 , проте ні ОСОБА_1 , ні ОСОБА_2 , а також ОСОБА_8 на збори не з`явились, хоча були повідомлені належним чином. З огляду на вищевказане просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою суду від 19 листопада 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті призначено на "03" грудня 2024 р. на 11:00 год..

У судове засідання "03" грудня 2024 р. не з`явилися представники відповідача та третіх осіб, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, зокрема в Електронні кабінети вказаних учасників та їх представників. При цьому суд зазначає, що представники відповідача та третьої особи - ОСОБА_2 подавали клопотання про розгляд справи без їх участі.

Натомість ні третя особа - ОСОБА_3 , ні його представник адвокат Корень О.М., повноваження якої підтверджуються Ордером на надання правової допомоги Серія АС №1039853 від 28.06.2022 року (т.1 а.с. 81), причин неявки у судове засідання суду не повідомили. Неявка ОСОБА_9 та його представника у судове засідання є повторною.

За вказаних обставин суд зазначає, що за приписами ч.3 статті 202 ГПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Відтак, з огляду на вказані норми закону, суд розглядає справу за відсутності третьої особи - ОСОБА_9 .

Представник позивача під час розгляду справи по суті позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві.

Розглянувши документи і матеріали, які подані учасниками судового процесу, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, з`ясувавши обставини на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, безпосередньо дослідивши докази у справі, господарський суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. При цьому господарський суд керувався наступним.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Традєкс" () 17.05.2010 було зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за реєстраційним №0000609.

Учасниками Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" на момент його створення були:

- ОСОБА_10 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становить 52%, що в еквіваленті становить 520,00 грн.;

- ОСОБА_8 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становила 24%, що в еквіваленті становило 240,00 грн.;

- ОСОБА_1 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становить 24% що в еквіваленті становить 240,00 грн..

В той же час суд зазначає, що станом на момент прийняття оспорюваних рішень Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" (26.09.2024) учасниками вказаного Товариства були:

- ОСОБА_10 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становить 52%, що в еквіваленті становить 520,00 грн.;

- ОСОБА_1 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становить 24% що в еквіваленті становить 240,00 грн..

- ОСОБА_2 , частка якого у статутному капіталі даного товариства становила 24%, що в еквіваленті становило 240,00 грн..

З матеріалів справи вбачається, що 26 серпня 2024 року були проведені Загальні збори учасників ТОВ "Традєкс", що підтверджується копією Витягу з протоколу №1/26-08-24 від 26.08.2024, наданим позивачем (т.1. а.с. 22) та ОСОБА_11 (т.3 а.с.27 на звороті) (далі по тексту Витяг з протоколу) та копією Рішення №1/26-08-24 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" () від 26.08.2024 року (далі по тексту Рішення загальних зборів), яке надано на запит суду зі справи №918/822/23 про банкрутство ТОВ "Традєкс" у зв`язку з тим, що ні відповідач, ні ОСОБА_3 повного тексту протоколу (рішення) Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" суду не надали.

З вказаних документів також вбачається, що на загальних зборах учасників ТОВ "Традєкс" був присутній учасник Громадянин Республіки Естонія ОСОБА_3 . При цьому у Витязі з протоколу вказано що на зборах присутні запрошені особи: директор ОСОБА_7 , представник ОСОБА_12 .. В той же час суд зазначає, що у Рішенні загальних зборів не зазначено, що на зборах присутні запрошені особи. Крім того у Рішенні зазначено що учасник Товариства ОСОБА_3 присутній за зборах в режимі відеоконференції та в особі адвоката Корень Олесі Миколаївни, яка діє на підставі довіреності від 01 квітня 2023 року.

Ні у Витязі з протоколу №1/26-08-24 від 26.08.2024, ні в Рішенні №1/26-08-24 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" не вказано конкретного місця проведення зборів, а вказано м. Рівне.

Відповідно до змісту Рішення зборів та Витягу з протоколу, на загальних зборах учасників було вирішено, зокрема:

« 1. Звільнити ОСОБА_7 із займаної посади директора ТОВ «ТРАДЄКС» з 26 серпня 2024 року та призначити на посаду директора ТОВ «ТРАДЄКС» ОСОБА_12 (паспорт громадянина Естонської Республіки тип Р код держави EST №КЕ0384012, орган видачі Департамент поліції та прикордонної служби охорони, дата видачі 19.03.2019, реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб-платників податків НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) з 27 серпня 2024 року.».

З огляду на те, що позивач ОСОБА_1 , як учасник Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс", оспорює рішення Загальних зборів учасників вказаного Товариства №1/26-08-24 від 26.08.2024, то, відповідно, перед судом постає питання дослідження правомірності скликання та проведення таких зборів.

Надаючи відповідь на поставлене питання суд зазначає наступне.

Правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю (далі - товариство), порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов`язки їх учасників визначає Закон України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (далі по тексту Закон).

Відповідно до статті 28 вказаного Закону органами товариства є загальні збори учасників, наглядова рада (у разі утворення) та виконавчий орган.

Статтею 29 Закону передбачено, що Загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

За приписами статті 30 Закону Загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства, крім питань, віднесених до виключної компетенції інших органів товариства законом або статутом товариства.

Відповідно до статті 31 Закону загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також:

1) з ініціативи виконавчого органу товариства;

2) на вимогу наглядової ради або ради директорів товариства;

3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.

Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам.

Виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства.

Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів.

У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.

Загальні збори учасників можуть прийняти рішення з будь-якого питання без дотримання вимог, встановлених цим Законом та статутом товариства щодо порядку скликання загальних зборів учасників та щодо повідомлень, якщо в таких загальних зборах учасників взяли участь всі учасники товариства та всі вони надали згоду на розгляд таких питань.

Порядок же скликання загальних зборів учасників товариства встановлено статтею 32 Закону. Відповідно до норм вказаної статті:

1. Загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників.

2. Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства.

3. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.

4. Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.

5. У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.

6. Виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників.

7. Будь-який учасник має право внести пропозиції щодо включення питань до порядку денного загальних зборів учасників. Пропозиції учасника або учасників товариства, які в сукупності володіють 5 або більше відсотками статутного капіталу товариства, підлягають обов`язковому включенню до порядку денного загальних зборів учасників. Таке питання вважається автоматично включеним до порядку денного загальних зборів учасників.

8. Після надсилання повідомлення, передбаченого частиною третьою цієї статті, забороняється внесення змін до порядку денного загальних зборів учасників, крім включення нових питань відповідно до частини сьомої цієї статті.

9. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства про внесення змін до порядку денного не менше ніж за 10 днів до запланованої дати загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства, відповідно до частини четвертої цієї статті.

10. До порядку денного можуть бути внесені будь-які зміни за згодою всіх учасників товариства. У такому разі положення частин восьмої і дев`ятої цієї статті не застосовуються.

11. Виконавчий орган товариства зобов`язаний надати учасникам товариства можливість ознайомитися з документами та інформацією, необхідними для розгляду питань порядку денного на загальних зборах учасників. Виконавчий орган товариства забезпечує належні умови для ознайомлення з такими документами та інформацією за місцезнаходженням товариства у робочий час, якщо інший порядок не передбачений статутом товариства.

Тобто з вищевказаних норм Закону вбачається, що Загальні збори учасників Товариства скликаються саме виконавчим органом товариства і лише в разі якщо виконавчий орган товариства повідомив про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, такі учасники вправі скликати збори самостійно у порядку передбаченому Законом та Статутом товариства.

Слід відмітити, що аналогічна норма закріплена і в пункті 9.5.3. Статуту ТОВ "Традєкс", затвердженого рішенням Загальних зборів учасників від 13.09.2021 в новій редакції.

В той же час суд зазначає, що ні ТОВ "Традєкс", ні його учасник, який скликав загальні збори товариства на 26 серпня 2024 року не надали суду доказів того, що такий учасник попередньо звертався до виконавчого органу Товариства з вимогою скликання загальних зборів.

Отже з наведеного вбачається, що учасник ТОВ "Традєкс" ОСОБА_3 , ініціювавши скликання загальних зборів учасників товариства, не дотримався порядку такого скликання, який, зокрема, визначено Законом України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та Статутом ТОВ "Традєкс".

Як уже зазначалося вище, відповідно до частини третьої статті 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.

Відповідно ж до частини 9 статті 31 Закону у разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.

Пунктом 9.2.1. Статуту ТОВ "Традєкс" передбачено, що учасники повідомляються про проведення Загальних зборів учасників персонально із зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного листом з описом вкладення або листом електронної пошти або нарочно (шляхом персонального вручення). Повідомлення повинно бути зроблено не менше як за десять днів до скликання Загальних зборів учасників.

В обгрунтування доказів повідомлення позивача про скликання Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" на 26.08.2024 року ОСОБА_3 надав суду Опис вкладення у цінний лист від 26.07.2024 завірений штампом поштового відділення Рівне 22 Укрпошти (т.3 а.с. 18 на звороті).

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 № 270 (далі Правила), які регулюють відносини між ними.

Слід відмітити, що абзацом двадцять сьомим пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв`язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв`язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене суд зазначає, що належним доказом надіслання учасником товариства, який ініціює скликання загальних зборів, повідомлення про таке скликання іншим учасникам товариства може бути опис вкладення однак разом з розрахунковим документом.

Крім того, будь-яким іншим доказом може бути письмове підтвердження учасника (розписка, штамп про отримання, тощо) про отримання повідомлення та доданих до нього документів.

Обраний особою, що скликає загальні збори учасників товариства, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №904/6983/17.

У випадку заперечення учасником факту повідомлення його з боку товариства про проведення загальних зборів, обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 02.05.2018 у справі № 910/807/17.

В той же час суд зазначає, що ОСОБА_3 , як учасник товариства, який ініціював скликання загальних зборів ТОВ "Традєкс" на 26.08.2024 не надав суду доказів належного повідомлення інших учасників товариства про таке скликання.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що ні відповідачем, ні ОСОБА_11 не дотримано встановленого порядку повідомлення позивача про проведення 26.08.2024 загальних зборів, відповідно до вимог Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та Статутом ТОВ "Традєкс". Отже позивач не був обізнаний про проведення 26.08.2024 загальних зборів, доказів про його присутність на зборах матеріали справи не містять.

У п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" встановлено, що учасники товариства мають право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства.

Частинами 1, 2 ст. 29 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" встановлено, що загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників.

Таким чином, право брати участь в управлінні товариством може бути реалізовано учасником товариства при прийнятті участі у загальних зборах товариства, на яких вирішують ті чи інші питання діяльності товариства.

Порушення під час проведення загальних зборів можна поділити на безумовні, тобто ті, які мають наслідком безумовне визнання прийнятих на цих зборах рішень недійсними і ті, які хоч і допускаються, однак не завжди призводять до недійсності рішень загальних зборів.

Отже, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому законом та статутом порядку також порушує його права, зокрема право на участь у загальних зборах товариства та, відповідно, на участь в управлінні товариством, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів) товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

Отже у справах з позовною вимогою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, заявленою з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів, на яких прийняті спірні рішення, судам при вирішенні питання щодо порушення прав учасника товариства спірним рішенням необхідно з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема, щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства, оскільки своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів, що містить вичерпну інформацію щодо проведення зборів, є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні (аналогічні висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 923/876/16).

Водночас, матеріали справи не містять доказів повідомлення позивача про час та місце проведення спірних загальних зборів учасників Товариства, а також їх порядку денного, що є порушенням ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", Статуту ТОВ "Традєкс" при проведенні зборів.

Відсутність інформації про загальні збори учасників ТОВ «Традєкс» фактично позбавила Позивача можливості: належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань порядку денного, внести обґрунтовані пропозиції щодо порядку денного, виступити та повноцінно взяти участь у обговоренні питань порядку денного, безпосередньо бути присутнім на зборах.

Відтак господарським судом встановлено порушення процедури скликання загальних зборів, оскільки не надано доказів повідомлення позивача про їх призначення та проведення, чим порушено його корпоративні права, за захистом яких він звернувся до суду.

Наведені порушення є підставою для визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" про звільнення ОСОБА_13 та призначення на посаду директора ТОВ "Традєкс" ОСОБА_12 .

Також слід зазначити, що відповідно до частини 4 статті 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" на загальних зборах учасників ведеться протокол, у якому фіксуються перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення. Протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа з числа учасників товариства або їх представників, якщо інше не передбачено статутом товариства.

Учасник ТОВ "Традєкс" ОСОБА_3 , який ініціював скликання загальних зборів учасників товариства, надав суду у даній справі Витяг з протоколу №1/26-08-24 від 26.08.2024 загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс". В той же час у справі №918/822/23 про банкрутство ТОВ "Традєкс" представник ОСОБА_9 надала суду повний текст Рішення №1/26-08-24 від 26.08.2024 загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс".

Відтак суд констатує про відсутність протоколу загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс", які відбулися 26.08.2024 року, у якому було би зафіксовано перебіг загальних зборів учасників та прийняті рішення.

Крім того суд зазначає, що між Витягом з протоколу №1/26-08-24 від 26.08.2024 та Рішенням №1/26-08-24 від 26.08.2024 загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" існують розбіжності в текстах, про які зазначено вище, що не дає суду змоги стверджувати про те, що такі збори відбувалися і що їх перебіг фіксувався протоколом.

Також суд зазначає, що відповідно до частини 7 статті 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників проводяться за місцезнаходженням товариства, якщо інше не встановлено статутом товариства. Проведення загальних зборів за межами території України допускається лише за одностайною письмовою згодою всіх учасників товариства. Така ж норма закріплена і в пункті 9.2.3. Стутуту ТОВ "Традєекс".

Судом встановлено, що ні у Витязі з протоколу №1/26-08-24 від 26.08.2024, ні в Рішенні №1/26-08-24 від 26.08.2024 Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" не зазначено місце проведення таких зборів, а тільки зазначено м. Рівне.

В той же час суд зазначає, що місцезнаходженням ТОВ "Традєкс" є Україна, 35641, Рівненська обл., Дубенський р-н, село Тараканів, вулиця Колгоспна, будинок 42.

Судом встановлено, що в Рішенні №1/26-08-24 від 26.08.2024 Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" зазначено, що учасник Товариства ОСОБА_3 присутній на зборах в режимі відеоконференції та в особі адвоката Корень Олесі Миколаївни, яка діє на підставі довіреності від 01 квітня 2023 року.

В той же час суд зазначає, що в додаток до відзиву на позовну заяву ОСОБА_3 надав суду копію довіреності на підставі якої він уповноважує ОСОБА_14 та ОСОБА_7 бути його представниками. Однак вказана довіреність датована не 01 квітня 2023 року, а 11 квітня 2023 року.

Відтак, з огляду на вищевказане, суд констатує, що в матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_14 мала право представляти інтереси ОСОБА_9 на Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" саме на підставі довіреності від 01 квітня 2023 року.

Крім того суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 33 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" загальні збори учасників передбачають спільну присутність учасників товариства в одному місці для обговорення питань порядку денного або можуть проводитися у режимі відеоконференції, що дозволяє бачити та чути всіх учасників загальних зборів учасників одночасно, чи із застосовуванням інших засобів електронної ідентифікації.

Як вбачається з копії Рішення №1/26-08-24 від 26.08.2024 Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" на зборах був присутній один учасник Товариства ОСОБА_3 в режимі відеконференції та в особі адвоката Корень Олесі Миколаївни, яка діє на підставі довіреності від 01 квітня 2023 року.

Тобто, якщо в загальних зборах приймали участь тільки один учасник і його представник, то, відповідно, виникає питання з ким проводилася відеоконференція, так як учасник товариства і його представник є єдине ціле і не мали права представляти інтереси інших учасників та/або самого Товариства.

Зазначення у копії Витягу з протоколу №1/26-08-24 від 26.08.2024 про те, що на зборах присутній директор ОСОБА_7 також не надає права проводити відеоконференцію, так як по-перше, не зазначено директором якої юрособи є останній, по-друге, з 19.08.2024 року, на підставі постанови Північно-західного апеляційного господарського суду від 19.08.2024 у справі №918/822/23, ОСОБА_7 відсторонений від виконання обов`язків керівника ТОВ "Традєкс".

В свою чергу слід відмітити, що наявні у справі Витяг з протоколу та Рішення містять підпис ОСОБА_10 , який особисто не був присутнім, на начебто проведених зборах. Як вже зазначалось вище на зборах були присутні лише запрошені ОСОБА_7 та ОСОБА_14 . Відтак постає питання хто складав тексті вказаних документів, і яким чином ОСОБА_15 не будучи присутнім на зборах міг їх підписати власним підписом.

З огляду на вищенаведене, суд доходить висновку, що Загальні збори учасників ТОВ "Традєкс" 26 серпня 2024 року скликані та проведені з порушенням норм Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" та Статуту Товариства, з порушенням цивільних прав та інтересів інших учасників товариства, зокрема позивача, а відтак рішення прийняті вказаними зборами підлягають визнанню недійсними.

В той же час суд визнає недійсним саме рішення №1/26-08-24 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Традєкс» () від 26.08.2024 року, так як учасниками справи суду не надано повного тексту протоколу вказаних зборів, у яких мали би бути закріплені рішення зборів, а натомість в матеріалах справи наявний повний текст саме вищевказаного рішення.

Що стосується ефективності та належності обраного позивачем способу захисту суд зазначає, наступне.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 05.09.2023 у справі №918/822/23 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Традєкс» (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ), розпорядником майна Боржника призначено арбітражного керуючого Козирицького Андрія Сергійовича.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 19.08.2024 було припинено повноваження керівника Боржника - ОСОБА_7 (далі « ОСОБА_7 ») та покладено виконання обов`язків керівника Боржника на Розпорядника майна.

В той же час учасником ТОВ "Традєкс" ОСОБА_11 у справі №918/822/23 подано клопотання про припинення обов`язків керівника ТОВ "Традєкс" розпорядника майна арбітражного керуючого Козирицького А.С., зобов`язання внести відповідні відомості до реєстру юридичних осіб посилаючись при цьому на рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" від 26 серпня 2024 року.

Відтак від правомочності рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" від 26 серпня 2024 року залежить розгляд вищевказаного клопотання ОСОБА_9 .

Справа №918/822/23(918/927/24) розглядається в межах справи №918/822/23 про банкрутство ТОВ "Традєкс" і предметом спору у справі є саме визнання недійсним рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" від 26 серпня 2024 року.

Відповідно до статті 5 Господарського процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відтак визнання недійсним рішення Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" від 26 серпня 2024 року в даному випадку є ефективним та належним способом захисту цивільних прав та законних інтересів позивача.

В рішенні ЄСПЛ "Кузнєцов та інші проти Росії" від 11.01.2007 р., аналізуючи право особи на справедливий розгляд її справи відповідно до статті 6 Конвенції, зазначено, що обов`язок національних судів щодо викладу мотивів своїх рішень полягає не тільки у зазначенні підстав, на яких такі рішення ґрунтуються, але й у демонстрації справедливого та однакового підходу до заслуховування сторін.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

У відповідності до пункту 4 частини 2 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно із ч. 2-3 ст. 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Поняття і види доказів викладені у статті 73 ГПК України, згідно якої доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (ст. 74 ГПК України).

Згідно з ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 78 ГПК України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України).

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на вищенаведене, та те, що Позивач довів належними та допустимими доказами порушення порядку скликання та проведення Загальних зборів учасників ТОВ "Традєкс" 26 серпня 2024 року, а також у зв`язку з цим і порушення його цивільних прав та законних інтересів, як учасника Товариства, то, відповідно, позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за розгляд справи у суді першої інстанції покладається на відповідача.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 задоволити.

2. Визнати недійсним рішення №1/26-08-24 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Традєкс» () від 26.08.2024 року.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с. Тараканів, вул. Колгоспна (Свободи), буд.42, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІН НОМЕР_1 ) 3028 грн. 00 коп. судового збору.

4. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 11.12.2024 року.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя Марач В.В.