ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2024 р. Справа №914/1337/24

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді О.С. Скрипчук

суддів Н.М. Кравчук О.І. Матущака,

секретар судового засідання В.Б. Лагутін,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства ПроКредит Банк б/н від 18.10.2024 (вх. № 01-05/2968/24 від 21.10.2024)

на ухвалу Господарського суду Львівської області від 07.10.2024 (повний текст ухвали складено 09.10.2024, м. Львів, суддя П.Т. Манюк)

у справі № 914/1337/24

за позовом Акціонерного товариства ПроКредит Банк, м. Київ

до відповідача-1 фізичної особи-підприємця Петльованої Надії Андріївни, м. Львів

до відповідача-2 Приватного підприємства Торгово-сервісний центр Роланд, с. Мальчиці Львівської області

до відповідача-3 фізичної особи ОСОБА_1 , м. Львів

до відповідача-4 фізичної особи ОСОБА_2 , м. Львів

про солідарне стягнення кредитної заборгованості у розмірі 3 890 994,68 грн,

за участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача-1: Репак В.В.;

від відповідача-2: не з`явився;

від відповідача-3: не з`явився;

від відповідача-4: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство ПроКредит Банк звернулось до Господарського суду Львівської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Петльованої Надії Андріївни, до Приватного підприємства Торгово-сервісний центр Роланд, до Фізичної особи ОСОБА_1 та до Фізичної особи ОСОБА_2 про солідарне стягнення кредитної заборгованості у розмірі 3 890 994, 68 грн за договорами про надання траншу від 26.05.2014 № 302.44394/FW302.952 та від 20.06.2014 № 302.44574/FW302.952.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 07.10.2024 позов Акціонерного товариства ПроКредит Банк у справі №914/1337/24 залишено без розгляду.

Ухвала місцевого господарського суду мотивована тим, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, однак його уповноважений представник у підготовчі засідання, призначені на 09.09.2024, 23.09.2024 та 07.10.2024 не з`явився. При цьому, незважаючи на ухвалу господарського суду від 20.09.2024 про задоволення заяви представника позивача про участь в судовому засіданні 23.09.2024 в режимі відеоконференції, в судове засідання 23.09.2024 представник позивача не з`явився без надсилання на адресу суду пояснень причин неявки.

З огляду на те, що представник позивача не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, тому суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

Не погодившись з ухвалою місцевого господарського суду Акціонерне товариство ПроКредит Банк подало апеляційну скаргу б/н від 18.10.2024 (вх. № 01-05/2968/24 від 21.10.2024), в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Львівської області від 07 листопада 2024 року про залишення без розгляду позову Акціонерного товариства ПроКредит Банк.

Апелянт зазначає про те, що представник позивача 19.09.2024 подав заяву у якій просив суд проводити судове засідання призначене на 23.09.2024 у режимі відеоконференції. У вищезазначеній заяві представник позивача також просив проводити всі інші засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням технічних засобів.

Ухвалою від 20.09.2024 суд задовольнив вищезазначену заяву представника позивача про участь у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою від 23.09.2024 суд призначив підготовче засідання на 07.10.2024 та визнав явку представників обов`язковою.

Апелянт вказує, що в день призначеного судового засідання представник позивача був готовий до засідання в режимі відео конференції та очікував коли його запросять у судове засідання. Проте, представника позивача так і не було запрошено до засідання, а суд ухвалив залишити позов без розгляду.

Разом з тим, скаржник зазначив, що місцевий суд не вчинив жодних дій щодо встановлення фактичних обставин справи, які є важливими для вирішення спору та захисту порушених прав позивача. Адже, порушені права позивача не були відновлені. Фактично, суд відмовив у розгляді спору.

Фізична особа-підприємць Петльована Надія Андріївна подала до суду відзив на апеляційну скаргу б/н від 29.11.2024 (вих. №01-04/8246/24 від 29.11.2024), в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду Львівської області від 07.10.2024 області без змін.

Відзиви на апеляційну скаргу мотивовані тим, що апеляційна скарга є необґрунтованою та висновків місцевого господарського суду не спростовує.

У судове засідання 04.12.2024 з`явився представник відповідача -1, надав пояснення, проти доводів апеляційної скарги заперечив.

Позивач та відповідачі -2, -3, -4 явки уповноважених представників у судове засідання 04.12.2024 не забезпечили, хоча належним чином були повідомлені про час та дату розгляду справи.

Відповідно до п. 4 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши подані сторонами докази на відповідність їх фактичним обставинам і матеріалам справи, судова колегія вважає за доцільне зазначити наступне.

Колегією суддів встановлено, що 19.09.2024 позивач подав заяву у якій просив суд проводити судове засідання призначене на 23.09.2024 у режимі відеоконференції. У вказаній заяві представник позивача також просив проводити всі інші засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням технічних засобів.

Ухвалою від 20.09.2024 суд задовольнив заяву представника позивача про участь у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою від 23.09.2024 суд відклав підготовче судове засідання на 07.10.2024.

Скаржник у своїй апеляційній скарзі зазначає, що в день призначеного судового засідання представник позивача був готовий до засідання в режимі відеоконференції та очікував коли його запросять у судове засідання. Проте, представника позивача так і не було запрошено до засідання а суд ухвалив залишити позов без розгляду.

В контексті доводів апеляційної скарги колегія суддів, звертаючись до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду від 23.03.2023 у справі № 905/2371/21, зазначає таке.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.1997 визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на доступ до суду є одним із аспектів права на суд згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції та повинно бути «практичним та ефективним», а не «теоретичним чи ілюзорним» (Рішення ЄСПЛ від 04.12.1995 у справі «Беллє проти Франції»). Це міркування набуває особливої актуальності у контексті гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції ЄСПЛ, з огляду на почесне місце, яке в демократичному суспільстві посідає право на справедливий суд.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення ЄСПЛ «Гурепка проти України № 2» наголошено, що принцип рівності сторін - один зі складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, за змістом якого кожна сторона повинна мати розумну можливість обстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її у суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, який передбачений статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини третьої статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства, серед іншого, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також змагальність сторін.

За змістом статей 7, 13 ГПК України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин; судочинство в господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Такі принципи господарського судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

Частиною першою статті 197 ГПК України передбачено, що учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача скористався своїм правом, передбаченим частиною першою статті 197 ГПК України та подав клопотання про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 20.09.2024 заяву представника позивача про участь у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено. Ухвалено провести підготовче судове засідання, призначене на 23.09.2024, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Таким чином, місцевий господарський суд визначив порядок проведення судового засідання 23.09.2024 у режимі відеоконференції.

Господарський суд Львівської області у зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання 23.09.2024, підготовче судове засідання відклав на 07.10.2024.

Колегія суддів враховує, що процесуальне законодавство не містить приписів, які унеможливлювали б звернення до суду з єдиним (одним) клопотанням (заявою) щодо участі у всіх судових засіданнях по справі в режимі відеоконференції (що й було зроблено представником позивача) або передбачали звернення виключно з окремим клопотанням (заявою) щодо кожного судового засідання.

Відкладення розгляду справи - це перенесення судового засідання з призначенням на іншу дату. Відкладення розгляду справи не впливає на розвиток господарського процесу по справі, оскільки наступне судове засідання не починається спочатку, а провадження у справі продовжується зі стадії, на якій розгляд справи було відкладено (стаття 216 ГПК України).

Водночас, у матеріалах справи відсутні докази того, що суд місцевий суд під час проведення судового засідання (07.10.2024) здійснив запрошення/виклик представника позивача на його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Суд вважає, що незабезпечення судом участі представника позивача у судовому засіданні 07.10.2024 у режимі відеоконференції без вагомих на те підстав призвело до незабезпечення можливості стороні реалізувати надані їй законом процесуальні права, що є одним з ключових принципів процесуальної справедливості.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12 листопада 2024 року у справі № 920/37/24.

Згідно з гарантіями, які надає стаття 6 Конвенції, сторона провадження повинна мати можливість ефективно брати участь у судовому засіданні суду, який розглядає її справу. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (рішення ЄСПЛ у справах «Волчлі проти Франції», ТОВ «Фріда» проти України»).

Конституційне право на участь у судовому розгляді не може бути формальним.

Зважаючи на викладене, ухвала Господарського суду Львівської області від 07.10.2024 у справі підлягає скасуванню, а справа - передачі для продовження розгляду до місцевого господарського суду.

Відповідно до ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оскаржувана ухвала не відповідає таким критеріям. Суд першої інстанції дійшов висновку про залишення позову без розгляду, при неповному з`ясуванні обставин, які мають значення для справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Згідно з ч.1 ст.277 ГПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржувана ухвала скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 275, 277, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В :

1.Апеляційну скаргу Акціонерного товариства ПроКредит Банк б/н від 18.10.2024 (вх. № 01-05/2968/24 від 21.10.2024) задоволити.

2.Ухвалу Господарського суду Львівської області від 07.10.2024 у справі № 914/1337/24 скасувати.

3. Справу № 914/1337/24 направити для продовження розгляду до Господарського суду Львівської області.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Строки та порядок оскарження постанов апеляційного господарського суду визначені в § 1 глави 2 Розділу IV ГПК України.

Повний текст постанови виготовлено 16.12.2024.

Головуючий суддя О.С. Скрипчук

Суддя Н.М. Кравчук

Суддя О.І. Матущак