ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

02.12.2024 р. Справа № 914/1801/24

м. Львів

Господарський суд Львівської області у складі судді Щигельської О.І., розглянувши матеріали

зустрічної позовної заяви: Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго», м. Львів

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», м. Київ

про зобов`язання вчинити дії

у справі №914/1801/24

за позовом: Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго», м. Київ

до відповідача: Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго», м. Львів

про стягнення 385 499 451,37 грн

встановив:

Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» звернулося до Господарського суду Львівської області з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» в якому просить стягнути з відповідача борг за надані послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на загальну суму 385 499 451,37 грн, яка складається з основного боргу 371 165 269, 98 грн, трьох процентів річних 3 743 165, 50 грн та індексу інфляції 10 591 015, 89 грн.

Ухвалою суду від 22.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 12.08.24. Встановлено відповідачу строк у 15 (п`ятнадцять) календарних днів з дня отримання цієї ухвали для подання відзиву на позов.

05.08.2024 через систему «Електронний Суд» надійшла заява АТ «ДТЕК Західенерго» про продовження процесуального строку для подачі відзиву на позов до 16.08.2024. Суд розглянув таке клопотання у судовому засіданні 12.08.2024, задовольнив та продовжив процесуальний строк на подання відзиву до 16.08.2024 про що зазначено у протоколі судового засідання.

16.08.2024 в системі документообігу суду зареєстровано відзив на позовну заяву (вх.№20378/24).

27.08.2024 на розгляд Господарського суду Львівської області надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання права не сплачувати вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з січня 2024 по травень 2024 року на користь ПАТ «НЕК «Укренерго» за Договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 01.01.2024 р. № 0424-03013-ПД.

Ухвалою суду від 30.08.2024 зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» повернуто заявнику.

Постановою Західного апеляційного суду від 09.10.2024 в задоволенні вимог апеляційної скарги Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго від 03.09.2024 (вх. №01-05/2486/24 від 03.09.2024) відмовлено. Ухвалу Господарського суду Львівської області від 30.08.2024 у справі №914/1801/24 залишено без змін.

Разом з тим, 26.11.2024 на розгляд Господарського суду Львівської області надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про зобов`язання Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» виключити 194 951,35 МВт*г з актів наданих послуг за період січень-вересень 2024 року за Договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління № 0424-03013-ПД від 01.01.2024 року.

В пункті 1 прохальної частини заявник також просить поновити строк для подачі зустрічного позову у справі №914/1801/24.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У частині першій статті 180 ГПК України зазначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Як зазначалося вище, судом було продовжено процесуальний строк на подання відзиву до 16.08.2024, АТ «ДТЕК Західенерго» було подану зустрічну позовну заяву, яку суд повернув без розгляду, ухвала про повернення була переглянута судом апеляційної інстанції та залишена без змін. Однак 27.11.2024 відповідач за первісним позовом знову подав зустрічний позов.

В обґрунтування пропуску процесуального строку для подачі зустрічного позову, заявник вказує на воєнний стан, який неодноразово продовжувався, та діє й на сьогоднішній день.

АТ «ДТЕК Західенерго» вважає, що оскільки воєнний стан на території України триває, то строк звернення до суду продовжується на строк дії воєнного стану. Позивач за зустрічним позовом не повинен окремо просити суд поновити строк для звернення до суду.

Частиною першою статті 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Верховний Суд відзначає, що ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили його пропуск. Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Положення ГПК України не визначають конкретного переліку обставин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому з огляду на вимоги статей 13, 74 ГПК України заявник повинен довести обставини, на які він посилається як на поважні причини пропуску встановленого законом строку шляхом подання відповідних доказів. Без доведення заявником таких обставин підстави для поновлення пропущеного строку та розгляду відповідної заяви у суду відсутні (постанова Верховного Суду від 25.08.2022 у справі № 873/56/22).

Постановою від 25.10.2022 у справі за № 585/2494/18 Верховний Суд звернув увагу, що відповідно до усталеної судової практики під поважними причинами пропуску строку, у тому числі строку на апеляційне оскарження, слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

При цьому відповідно до Указу Президента України № 64/2022 Про введення воєнного стану від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану в Україні із 05:30 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб, який надалі був продовжений.

Звичайно, введення воєнного стану є обставиною, яка не залежить від волевиявлення особи і в певних випадках може створити перешкоди та труднощі, що унеможливлюють чи ускладнюють можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Однак, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Для визнання цієї підстави поважною слід брати до уваги, зокрема, територіальне місцезнаходження суду і скаржника, порядок його функціонування, хід бойових дій, існування реальної небезпеки для життя учасників процесу, тривалість самого процесуального строку; час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини (висновки, наведені у постанові Верховного Суду від 25.10.2022 у справі за № 585/2494/18).

Суд вважає за необхідне зазначити, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Окрім того, виснує, що воєнний стан не є безумовною перешкодою для здійснення правосуддя та не є безумовною підставою для зупинення судового процесу.

Аналогічна за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 по справі за № 990/115/22.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У частині першій статті 180 ГПК України зазначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Як зазначалося вище, зустрічний позов був поданий до суду з пропуском встановленого строку.

Відповідно до частини шостої статті 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на викладене та враховуючи те, що зустрічний позов подано відповідачем з порушенням вимог ч. 1 ст. 180 ГПК України, а доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на звернення з зустрічним позовом відповідач не навів, тому зустрічний позов Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» підлягає поверненню заявнику.

Суд звертає увагу позивача за зустрічним позовом, що він не позбавлений права у встановленому законодавством порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Оскільки зустрічний позов Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» підлягає поверненню заявнику, клопотання про відтермінування сплати судового збору та витребування доказів які міститься в прохальній частині зустрічної позовної заяви судом не розглядається.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про зобов`язання Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» виключити 194 951,35 МВт*г з актів наданих послуг за період січень-вересень 2024 року за Договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління № 0424-03013-ПД від 01.01.2024 року повернути заявнику.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - lv.arbitr.gov.ua/sud5015/.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України та може бути оскаржена в порядку передбаченому ст.ст. 255-256 ГПК України.

Суддя Щигельська О.І.