ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

27.11.2024 Справа № 914/493/24

м. Львів

За позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «ДДЛ», м. Львів

до відповідача: Фізико-механічного інституту ім. Г. В. Карпенка Національної академії наук України, м. Львів

про визнання права оренди приміщення та зобов`язання вчинити дії, визнання недійсним та зміну п.5.1. договору оренди №240 від 03.09.2019, визнання права ТзОВ «ДДЛ» на відшкодування вартості ремонту та зарахування в рахунок орендної плати.

Суддя Олена ЩИГЕЛЬСЬКА

Секретар с/з Надія ВАШКЕВИЧ

Представників сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Попко О.М., Лось В.М.

Суть спору: Товариство з обмеженою відповідальністю ДДЛ звернулося до Господарського суду Львівської області з позовною заявою до Фізико-механічного інституту ім. Г. В. Карпенка Національної академії наук України в якій просить:

- визнати право ТзОВ ДДЛ на оренду приміщення будівлі на поверхах з першого по третій загальною площею 1528,4 кв. м по вул. Науковій, 5 в місті Львові та зобов`язати Фізико-механічний інститут ім. Г.В. Карпенка НАН України підписати акт приймання-передачі приміщень будівлі на поверхах з першого по третій загальною площею 1528,4 кв. м.;

- визнати недійсним та змінити п.5.1. договору оренди №240 від 03 вересня 2019 р. укладеного між ТзОВ ДДЛ та Фізико-механічним інститутом ім. Г.В. Карпенка НАН України, а саме визнати недійсною частину п.5.1. Договору ...без подальшої компенсації вартості вкладень від Орендодавця та без врахування в рахунок орендної плати та змінити частину п.5.1 Договору на такий: Орендар зобов`язується провести капітальний ремонт об`єкта оренди обсягом вкладень на суму не менше, ніж 24 839 314 грн. 00 копійок, визначену кошторисною документацією за рахунок власних коштів Орендаря з можливістю зарахування вартості ремонту в рахунок орендної плати ;

- визнати право ТзОВ ДДЛ на відшкодування вартості ремонту в рахунок орендної плати у зв`язку з здійсненням невід`ємних поліпшень орендованого майна за Договором оренди №240 від 3.09.2019 р. та зарахувати таку вартість здійснених невід`ємних покращень в рахунок сплати орендної плати.

Рух справи відображено у відповідних ухвалах суду, зокрема 23.09.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

08.10.2024 відповідачем подано пояснення у справі (вх.№24410/24), до яких долучено додаткові докази.

11.10.2024 відповідачем подано клопотання (вх.№24806/24), в якому відповідач просить прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження та долучити до справи пояснення з додатками.

14.11.2024 від відповідача надійшло клопотання (вх.№4215/24), яким просить винести ухвалу про повернення до стадії підготовчого провадження та залучити третю особу без самостійних вимог на стороні відповідача.

26.11.2024 через систему «Електронний Суд» надійшла заява (вх.№28586/24), якою Національної академії наук України просить залучити її до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача, винести ухвалу про повернення до стадії підготовчого провадження.

В судове засідання 27.11.2024 з`явилися представники відповідача, надали пояснення, підтримали подані раніше заяви.

Представник позивача в судове засідання 27.11.2024 явки не забезпечив, 26.11.2024 через систему «Електронний Суд» подав заяву (вх.№28665/24) про відкладення розгляду справи у зв`язку погіршенням стану здоров`я. Одночасно повідомив, що розгляд заяв про залучення (вступ) до справи Національної академії наук України у якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача просить проводити без участі позивача та/або його уповноваженого представника. У їх вирішенні покладається на розсуд суду.

Щодо залучення третьої особи та повернення до стадії підготовчого провадження.

Спірний Договір оренди майна, яке належить до майнового комплексу НАН України від 03.09.2019 № 240 (далі - Договір оренди ) було укладено на підставі постанови Бюро Президії Національної академії наук України від 03.07.2019 № 178 «Про надання дозволу Фізико-механічному інституту ім. Г.В.Карпенка Національної академії наук України на передачу в оренду нерухомого майна на тривалий термін».

Метою передачі в довготривалу оренду державного майна було відновлення та збереження об`єкта майнового комплексу НАН України, що обліковується на балансі ФМІ ім. Г. В. Карпенка НАН України.

Згідно до п.2.2 Договору №240 власником майна переданого в оренду є Держава, а органом управління майна - НАН України.

Відповідно до вимог Положення, НАН України затверджує умови, додаткові умови оренди за поданням балансоутримувача. Згідно з п. 12.3 Положення, внесення змін до договору оренди майна НАН України здійснюється за умови обов`язкового погодження цих змін НАН України.

Пунктом 12.6 Положення визначено, що відсутність погодження або відмови у погодженні внесення змін до договору оренди майна НАН України не може вважатися погодженням НАН України внесення змін до договору оренди майна.

Також п. 15.7 Положення передбачено, що перерахунок орендної плати здійснюється за рішенням орендодавця про зарахування витрат орендаря, за погодженням з НАН України після підтвердження вартості виконаних робіт відповідно до Порядку передачі майна в оренду.

Аналогічні норми кореспондуються п.п. 129-130 Постанови КМУ від 03.06.2020 року №483 «Деякі питання оренди державного та комунального майна».

Відтак, що рішення у справі №914/493/24 може вплинути на права або обов`язки Національної академії наук України як розпорядника та управителя майна, зокрема в частині внесення змін до п. 5.1. Договору оренди №240 від 03.09.2019 року та визнання права на відшкодування вартості невід`ємних поліпшень та зарахування в рахунок орендної плати, що суперечить умовам зазначеного вище договору та Постанови Бюро Президії НАН України від 03.07.2019 № 178.

Розглянувши клопотання відповідача та Національної академії наук України про повернення до стадії підготовчого провадження та клопотання відповідача та заяву Національної академії наук України про залучення третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 2 ГПК України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до п. 1, 2, 4, 5 ч. 3 ст. 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Статтею 177 ГПК України визначено завдання підготовчого провадження. Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 ГПК України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з приписами статті 181 ГПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

У статті 182 ГПК України зазначено дії, які здійснює суд у підготовчому засіданні з метою забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд, вирішує питання про витребування додаткових доказів; вирішує заяви та клопотання учасників справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Право на справедливий суд встановлено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, відповідно до пункту 1 цієї статті Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть привести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд, згідно зі статтею 6 Конвенції про прав людини і основоположних свобод

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 05.10.2022 у справі № 204/6085/20, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних них дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Частиною 3 ст. 50 ГПК України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Правовим становищем третіх осіб наділяються особи, які мають особистий юридичний інтерес до результатів розгляду господарської справи, але цей інтерес, не рівноцінний інтересам сторін (позивача і відповідача). Інтерес третіх осіб проявляється в тому, що рішення суду безпосередньо вплине на їх суб`єктивні права чи охоронювані законом інтереси, чи навіть, встановивши між сторонами відповідні правовідносини, порушить права, свободи чи інтереси таких осіб.

Інститут третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, покликаний захистити права і охоронювані законом інтереси учасників господарського процесу, які не є учасниками спірного матеріального правовідношення, але перебувають з однією із сторін у процесі в таких відносинах, які можуть змінитися в результаті винесеного рішення.

Отже, правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

Таким чином, задля належного та повного виконання завдань підготовчого провадження, для справедливого та неупередженого вирішення спору, необхідності забезпечення прав та обов`язків Національної академії наук України, оскільки даний випадок є винятковим і потребує вчинення процесуальних дій, які можуть бути вчинені лише у підготовчому провадженні, суд дійшов до висновку про наявність підстав для повернення до стадії підготовчого провадження та залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Національну академію наук України.

Керуючись ст.ст. 2, 50, 118, 177, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання відповідача та Національної академії наук України про повернення до стадії підготовчого провадження задовольнити.

2. Повернутися до розгляду справи № 914/493/24 у підготовчому провадженні.

3. Клопотання відповідача та заяву Національної академії наук України про залучення третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача задовольнити.

4. Залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Національну академію наук України (01601 м. Київ, вул. Володимирська, 54, );

5. Підготовче засідання призначити на 08.01.2025 на 11:00 год.

6. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Львівської області за адресою: вул. Личаківська, 128, зал судових засідань №6 (ІІ-й поверх).

7. Позивачу: скерувати позовну заяву з додатками та інші заяви, клопотання по суті спору, в рамках розгляду даної справи третій особі, докази скерування подати до суду.

8. Відповідачу: скерувати третій особі відзиви на позовну заяву та інші заяви, клопотання по суті спору подані відповідачем, докази скерування подати до суду.

9. Третій особі подати письмові пояснення по суті спору з доказами їх скерування іншим учасникам справи.

10. Ухвала набирає законної сили в порядку ст.235 ГПК України.

Суддя Щигельська О.І.