РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

28.11.2024Справа № 910/11945/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі-Страхування»

до 1. Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва»

2. Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «КИЇВМІСЬКБУД»

3. Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП»

4. Департаменту територіального контролю міста Києва

5. Київської міської державної адміністрації

про стягнення 157 122,00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до 1.Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва», 2.Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «КИЇВМІСЬКБУД», 3.Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП», 4.Департаменту територіального контролю міста Києва, 5. Київської міської державної адміністрації про солідарне відшкодування шкоди на користь ТДВ «СК «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» в розмірі 157 122 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем-1, як особою відповідальною за забезпечення безпечного експлуатаційного стану ділянки дороги не забезпечено умов щодо безпеки використання автомобільних доріг у м. Києві, по вул. Кадетський Гай, 6/1, внаслідок чого застрахований у позивача автомобіль отримав ушкодження на суму 157 122,00 грн, які позивач і просить стягнути солідарно з відповідачів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №910/11945/24, вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

21.10.2024 відповідачем-2 подано до суду відзив на позову заяву, в якому проти позову заперечено, звернувши увагу, що Компанія не є належним Відповідачем у даній справі. Власники дорожніх об`єктів або уповноважені ними органи, дорожньо - експлуатаційні організації зобов`язані відшкодовувати в установленому законодавством порядку збитки власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок незадовільного утримання доріг, вулиць, залізничних переїздів. Зміст позовної заяви не містить жодного нормативного обґрунтування щодо відшкодування шкоди саме ТДВ «СК «Віді-Страхування», тобто Позивач не зазначає чому саме йому має бути здійснене відшкодування, а не власнику транспортного засобу, якому нанесені збитки та пошкодження автомобіля.

В підсистемі «Електронний суд» 21.10.2024 відповідачем-4 було сформовано відзив на позову заяву, в якому проти позову заперечено та зазначено, що відповідно до листа КП «ШЕУ Солом`янського району м. Києва» асфальтобетонне покриття проїзної частини по вул. Кадетський Гай 6/1 перебуває в неналежному стані, що спричинене роботами по прокладанню інженерних мереж до будівельного майданчика за адресою: вул. Радченка 27-29, ЖК «Медовий». Позивачем не надано жодних доказів, що ділянка, на якій трапилась ДТП перебуває в аварійному стані або взагалі не придатна для руху транспортних засобів. Долучені до позовної заяви фото з місця події не відповідають критеріям належності та достовірності відповідно до положень ГПК України, оскільки неможливо встановити час, місце та дату фотофіксації. Також Позивач не довів, що причиною ДТП є саме стан дорожнього покриття, а не особиста неуважність водія чи інші обставини. Звернувши увагу, що матеріали справи не містять жодних висновків, експертиз стосовно стану дорожнього покриття на ділянці вулично-дорожньої мережі за адресою: м. Київ, вул. Кадетський Гай 6/1, також відсутні будь-які відомості щодо вжитих Позивачем заходів з метою забезпечення отримання таких висновків, вважаючи, що Позивачем не доведено не лише заподіяння шкоди внаслідок стану дорожнього покриття, а і що дорожнє покриття перебуває в стані, що створює небезпеку для дорожнього руху. Департамент вважає, що в даному випадку неможливо застосувати солідарний спосіб стягнення, оскільки необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є факти неправомірних дій чи бездіяльності цього органу чи його посадових або службових осіб, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями чи бездіяльністю і заподіяною шкодою. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає цивільну відповідальність за заподіяну шкоду.

25.10.2024 позивачем через підсистему «Електронний суд» подано письмову відповідь на відзив ДЕПАРТАМЕНТУ ТЕРИТОРІАЛЬНОГО КОНТРОЛЮ МІСТА КИЄВА та відповідь на відзив ПрАТ «ХК«Київміськбуд», в яких зазначено, що наявність видачі контрольної картки, відсутність контролю за виконанням робіт по виданій контрольній картці вказує на бездіяльність щодо забезпечення безпеки дорожнього за адресою: м. Київ вул. Кадетський Гай, 6/1, а саме об`єктом за яким видано контрольну картку, що і мало негативний наслідок у вигляді завдання пошкоджень застрахованому ТЗ.

Частиною 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини 11 статті 242 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Так, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала від 03.10.2024 року про відкриття провадження у справі № 910/11945/24 була направлена судом до електронного кабінету відповідачів 1, 5 та доставлена, що підтверджується повідомленнями про доставку процесуального документа до електронного кабінету відповідачів.

Відповідачу-3 ухвала про відкриття провадження у справі № 910/11945/24 від 03.10.2024 року була направлена судом засобами поштового зв`язку та вручена Товариству з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП», що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення.

Отже, суд належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення відповідачів про розгляд справи.

Згідно з частиною 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Беручи до уваги, що відповідачі 1, 3, 5 у строк, встановлений частиною 1 статті 251 Господарського процесуального кодексу України та ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2024 року, не подали до суду відзиву на позов, а відтак не скористалися наданими їм процесуальними правами, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

У частині 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

21.03.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРИТЕЛ» (страхувальник) та Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВІДІ-СТРАХУВАННЯ» (страховик, позивач) укладено Договір добровільного страхування наземного транспорту № CLAU-28646 (надалі - Договір страхування). Предметом якого є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать чинному законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням та/або розпорядженням транспортним засобом марки Toyota Camry, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Згідно визначення статті 1 Закону України «Про страхування» страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про страхування» добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. В силу пункту 6 частини 4 наведеної статті одним із видів добровільного страхування є страхування наземного транспорту.

У відповідності до умов вказаного договору страхування, позивач взяв на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку сплатити на користь страхувальника страхове відшкодування.

За цим договором відповідно до п.3.1 страховими випадками є події, передбачені: для секції 1-в СЧД, для Секції 2 - в додаткових умовах до цього договору, що відбулись протягом строку дії цього договору, на території дії цього договору, підтверджені документально, з настанням чого виникає обов`язок страховика виплатити страхове відшкодування згідно з умовами цього договору.

10.08.2023 за адресою: м. Київ, вул. Кадетський Гай, 6/1 трапилася дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої пошкоджено застрахований транспортний засіб марки Toyota Camry, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Як вбачається зі схеми місця дорожньо-транспортної пригоди, рапорту інспектора патрульної поліції та акту обстеження ділянки вулично-шляхової мережі за адресою: м. Київ, вул. Кадетський Гай, 6/1, ДТП сталася внаслідок незадовільного стану дорожнього покриття, відхилення висотної позначки кришки оглядового колодязя, висота 4 см., просідання дорожнього полотна на глибину 6 см, довжина 4.5 см, ширина 4.5 см. В акті обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 10.08.2023 містяться відомості про те, що дорожня розмітка відсутня на проїзній частині, експлуатаційний стан технічних засобів організації дорожнього руху не відповідає вимогам ДСТУ 4100:2021 та 8749:2017 за такими показниками: наявність та стан дорожніх знаків не в повному обсязі.

За результатами обстеження ділянку визнано аварійно небезпечною, про що відображено в акті обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 10.08.2023.

Згідно рапорту інспектора патрульної поліції від 10.08.2023 на місці не вдалося встановити балансоутримувача проїзної частини за адресою: м. Київ, вул. Кадетський Гай, 6/1.

Як свідчать матеріали справи, Департамент патрульної поліції 07.09.2023 звернувся до КП ШЕУ «Солом`янського району м. Києва» з запитом №28729/41/11/10/02-2023 про надання інформації. Зокрема, в запиті зазначено, що 10.08.2023 сталася дорожньо-транспортна пригода на вул. Кадетський Гай, 6/1 у Солом`янському районі м. Києва. Встановлено, що автомобіль здійснив наїзд на люк оглядового колодязя, що розташовувався вище рівня дорожнього покриву. У зв`язку з необхідністю встановлення усіх обставин зазначеної пригоди, необхідно надати інформацію про балансоутримувача зазначеної ділянки дороги.

Комунальне підприємство «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва» у своєму листі-відповіді №1585 від 26.09.2023 повідомило, що вулиця Кадетський Гай у місті Києві перебуває на балансі підприємства. На даний час за означеною адресою ведеться будівництво житлового комплексу. Додатково проінформовано, що на ділянці дороги облаштований лише нижній шар асфальтного покриття і на баланс підприємства вона не передана.

Зі змісту долучених до матеріалів справи доказів слідує, відповідно до пункту 2.1.315 Наказу №23 від 21.02.2002 «Про закріплення основних фондів комунальної власності територіальної громади міста Києва» Головного управління з питань майна Київської міської державної адміністрації, вулиця Кадетський Гай у місті Києві обліковується на балансі Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва», що підтверджується листом Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації №108-12115 від 02.10.2023.

Листом №053/276-961 від 05.10.2023 КП «ШЕУ Солом`янського району м. Києва» повідомило власника пошкодженого транспортного засобу, що неналежний стан асфальтобетонного покриття проїжджої частин по вул. Кадетський гай, 6/1 у м. Києві спричинене роботами по прокладанню інженерних мереж до будівельного майданчика за адресою: вул. Радченка, 27-29, ЖК «Медовий», замовник - ПрАТ «ХК «КИЇВМІСЬКБУД», виконавець - ТОВ «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП» (контрольна картка №19090101-Сл).

Окрім того, проінформовано, що за фактом порушення благоустрою ТОВ «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП» на вул. Кадетський Гай, 6/1 у м. Києві відкрито кримінальне провадження.

Втім доказів, що підтверджують означені обставини матеріали справи не містять та суду не надано.

Департамент транспортної інфраструктури на запит ТОВ «Трител» стосовно балансоутримувача ділянки асфальтобетонного покриття за адресою вул. Кадетський Гай, 6/1 у м. Києві у своєму листі №053-12345 від 30.10.2023 повідомив, що за інформацією Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва» ділянка вулично-дорожньої мережі за адресою вул. Кадетський Гай, 6/1 перебуває на балансовому утриманні підприємства. Додатково проінформовано, що руйнування асфальтобетонного покриття проїзної частини вулицях Кадетський Гай, 6/1 та Петра Радченка спричинене прокладанням інженерних мереж до будівельного майданчика за адресою: вул. Петра Радченка, 27-29, ЖК «Медовий», забудовник - ПрАТ «ХК «КИЇВМІСЬКБУД», а також виконанням ТОВ «Будівельна компанія «СФЕРА ЛЮКС» робіт з прокладанням водопроводу та каналізації до об`єкту будівництва на вулиці Народна, 54-А на замовлення 1-го окремого відділу капітального будівництва Державної прикордонної служби України.

На запит власника пошкодженого транспортного засобу щодо надання копії контрольних карток №19090101-Сл та №20090128-Сл відповідачем-4 надано запитувані документи. Зі змісту контрольної картки №20090128-Сл слідує, що виконавцю робіт - ТОВ «Будівельна компанія «Сфера Люкс» на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з прокладанням водопроводу та каналізації за адресою: вул. Радченка (до об`єкту будівництва по вул. Народна, 54-А) з розриттям траншеї 240 метрів, з виходом розриття на червоні лінії вулиць по проекту, погодженому інженерним управлінням за №739А від 02.10.2019. Заявлений термін виконання робіт 07 грудня 2020р., закінчення - 07 квітня 2021 р.

28.08.2019 відповідач-4 видав контрольну картку № 19090101-Сл (замовник робіт ПрАТ АТ «ХК «Київміськбуд» та виконавець робіт ТОВ «Глобал еко сервіс груп») на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з прокладанням водопроводу, каналізації, тепломережі для об`єкта по вул. Радченка, 27-29 за адресою: вул. Кадетський Гай, вул. Пулюя у Солом`янському районі міста Києва. Термін дії контрольної картки 28.02.2020.

Відповідач-4 в своїх поясненнях звернув увагу, що останній термін подовження контрольної картки № 19090101-Сл - 30.06.2021. Контрольна картка не закрита та не подовжена.

Відповідно до п. 15.1.1. Правил благоустрою міста Києва підставою на порушення існуючого благоустрою та його відновлення у місті Києві є контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою. Контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення на період виконання земляних і монтажних робіт, пов`язаних з прокладанням, перекладанням, ремонтом, у тому числі ліквідації аварій інженерних мереж і споруд, будівництвом і ремонтом будинків, транспортних магістралей, доріг, площ, інженерних вишукувань, благоустроєм та озелененням територій, надається на підставі письмового звернення замовника (забудовника), в якому повинні бути вказані адреса, назва та характеристика виконуваних робіт. До листа додається заявка встановленої форми (інформація про виконавця робіт і замовника).

Згідно п. 15.6. Правил благоустрою міста Києва контроль за виконанням робіт на об`єктах благоустрою здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) шляхом прийняття робіт щодо поновлення благоустрою після його відновлення. Про прийняття робіт щодо поновлення благоустрою після його відновлення складається акт обстеження про відновлення благоустрою.

Відповідно до п. 15.5.1 Правил благоустрою міста Києва дія контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою може бути призупинена при виникненні під час виконання робіт загрози населенню та території.

У наданих суду поясненнях відповідач-4 зазначив, що 17.08.2024 Департаментом отримано лист Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» з проханням призупинити дію контрольної картки у зв`язку з воєнним станом.

Відповідно до п. 15.5.1 Правил благоустрою міста Києва, дію контрольної картки № 19090101-Сл на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення 24.08.2023 - призупинено до 31.12.2023.

04.06.2024 Департаментом територіального контролю міста Києва отримано лист Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» з проханням зупинити дію контрольної картки № 19090101-Сл на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення через зупинку будівництва до моменту його відновлення після закінчення правового режиму воєнного стану.

Листом від 07.06.2024 за вих. № 064-7134 замовнику відповідно до контрольної картки № 19090101-Сл на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення повідомлено про необхідність направлення відповідальної особи до Департаменту для закриття або подовження контрольної картки.

Доказів закриття або подовження контрольної картки суду не надано та матеріали справи не містять.

Отже, в даному випадку слід встановити відповідальність певної особи за стан дороги, на якій трапилася ДТП і на кого саме покладається обов`язок забезпечити належний стан такої.

У відповідності до вимог ст. 16 Закону України «Про автомобільні дороги» визначено, що вулиці і дороги міст та інших населених пунктів знаходяться у віданні органів місцевого самоврядування і є комунальною власністю.

У пп. 1, 4 ст. 21 Закону України «Про автомобільні дороги» передбачено, що органи місцевого самоврядування, що управляють функціонуванням та розвитком вулиць і доріг міст та інших населених пунктів, відповідають за: стан вулиць і доріг міст та інших населених пунктів відповідно до діючих норм, у тому числі щодо безпеки руху транспортних засобів і пішоходів; відшкодування збитків користувачам вулиць і доріг міст та інших населених пунктів, що виникли через їх незадовільний стан, у порядку, визначеному законом.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про дорожній рух» встановлено, що до компетенції міських рад та їх виконавчих органів районних рад та районних державних адміністрацій у сфері дорожнього руху належить, зокрема, організація будівництва, реконструкції, ремонту та утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів.

В силу ст. 9 Закону України «Про дорожній рух» до компетенції власників автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважених ним органів у сфері дорожнього руху належить, зокрема: компенсація витрат власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортні пригоди сталися з причин незадовільного експлуатаційного утримання автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів, за рішеннями судових органів; забезпечення безпечних, економічних та комфортних умов дорожнього руху; забезпечення учасників дорожнього руху інформацією з питань стану аварійності та дорожнього покриття, гідрометеорологічних та інших умов; вирішення питань експлуатації автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів у надзвичайних ситуаціях; термінове усунення пошкоджень на автомобільних дорогах, вулицях та залізничних переїздах; своєчасне виявлення перешкод дорожньому руху та їх усунення, а у разі неможливості - невідкладне позначення дорожніми знаками, огороджувальними і направляючими засобами; організація виконання встановлених вимог щодо забезпечення безпеки дорожнього руху.

При цьому, ч.3 ст. 14 і ч. 1 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух» визначено, що учасники дорожнього руху мають право на безпечні умови дорожнього руху, на відшкодування збитків, завданих внаслідок невідповідності стану автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів вимогам безпеки руху. Водій має право на відшкодування збитків, завданих внаслідок невідповідності стану автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів вимогам безпеки руху.

Частина 1 ст. 21 Закону України «Про дорожній рух» визначає, що автомобільна дорога, вулиця являє собою частину території, в тому числі в населеному пункті, призначену для руху транспортних засобів і пішоходів, з усіма розміщеними на ній спорудами, а відповідно до частини 1 статті 24 названого Закону власники доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважені ними органи несуть відповідальність за створення безпечних умов руху на дорогах, вулицях та залізничних переїздах, що знаходяться у їх віданні.

У пункті 11 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 березня 1994 року № 198 (далі - Правила) встановлено, що власники дорожніх об`єктів або уповноважені ними органи, дорожньо-експлуатаційні організації зобов`язані: своєчасно і якісно виконувати експлуатаційні роботи відповідно до технічних правил з дотриманням норм і стандартів з безпеки руху; постійно контролювати експлуатаційний стан усіх елементів дорожніх об`єктів та негайно усувати виявлені пошкодження чи інші перешкоди в дорожньому русі, а за неможливості це зробити - невідкладно позначити їх дорожніми знаками, сигнальними, огороджувальними і направляючими пристроями відповідно до діючих нормативів або припинити (обмежити) рух; вирішувати питання забезпечення експлуатації дорожніх об`єктів у надзвичайних ситуаціях, за несприятливих погодно-кліматичних умов, у разі деформації та пошкодження елементів дорожніх об`єктів, аварії на підземних комунікаціях і виникнення інших перешкод у дорожньому русі й разом із спеціалізованими службами організації дорожнього руху і за погодженням з Державтоінспекцією оперативно вносити зміни до порядку організації дорожнього руху; відшкодовувати в установленому законодавством порядку збитки власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок незадовільного утримання доріг,вулиць, залізних переїздів.

Указані правила є обов`язковими для їх власників або уповноважених ними органів, організацій, що здійснюють ремонт і утримання дорожніх об`єктів і користувачів (п. 1 Правил).

Вимоги до експлуатаційного стану автомобільних доріг, вулиць населених пунктів, залізничних переїздів та технічних засобів організації дорожнього руху встановлює ДСТУ 3587-97 «Безпека дорожнього руху. Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану».

Ці вимоги ДСТУ 3587-97 є обов`язковими.

Автомобільні дороги, вулиці і дороги населених пунктів та залізничні переїзди повинні на період їх експлуатації підтримуватися у справному стані і забезпечувати безпеку руху транспортних засобів та пішоходів.

Люки оглядових колодязів повинні відповідати вимогам ГОСТ 3634. Відхилення висотної позначки кришки люка відносно рівня покриття проїзної частини не повинно перевищувати 1,0 см (пункт 3.1.7 ДСТУ 3587-97).

За встановленими обставинами справи, дорожньо-транспортна пригода 10.08.2023 сталася саме внаслідок незадовільного стану дорожнього покриття по вул. Кадетський Гай, 6/1, відхилення висотної позначки кришки оглядового колодязя.

Виходячи з наведеного, вулично-дорожня мережа за адресою АДРЕСА_1 перебуває на балансовому утриманні Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва».

У постановах від 30.10.2019 у справі № 639/2132/18 та від 18.02.2020 у справі №916/2586/18 Верховний Суд зробив висновок, що якщо балансоутримувач дороги який повинен здійснювати постійний контроль за станом усіх елементів дороги та розташованих на ній каналізаційних споруджень, допустив бездіяльність, це є підставою для покладення саме на нього обов`язку відшкодування завданої майнової шкоди відповідно до статті 1166 ЦК України.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва» було створено шляхом реорганізації відповідно до рішення Київської Міської Ради від 02.10.2001 № 54/1488 «Про деякі питання діяльності підприємств, що входять до складу Київського комунального об`єднання по експлуатації автомобільних шляхів та споруд на них «Київміськгідрошляхміст», є правонаступником комунальних підприємств «Шляхово-експлуатаційні дільниці по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них» Залізничного, Жовтневого, Радянського районів м. Києва в частині прав та обов`язків, що випливають з переданого ними майна, засновано на комунальній власності територіальної громади м. Києва.

Таким чином, відповідач-1 є балансоутримувачем дороги, на якій сталась ДТП за участі автомобіля, застрахованого у позивача, а тому повинен здійснювати постійний контроль за станом усіх елементів дороги та розташованих на ній каналізаційних споруджень, проте допустив бездіяльність, що є підставою для покладення на нього обов`язку відшкодування завданої майнової шкоди відповідно до статті 1166 ЦК України.

За приписами вказаної статті, для застосування такої міри відповідальності як стягнення шкоди необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: - протиправної поведінки; - шкоди; - причинного зв`язку між протиправною поведінкою та шкодою; - вини. Наявність зазначених елементів свідчить про існування складу цивільного правопорушення, що є підставою для застосування такої міри відповідальності як стягнення шкоди.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювана шкоди.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 20.10.2020 у справі № 910/17533/19, від 21.04.2020 у справі № 904/3189/19, від 10.12.2018 у справі № 902/320/17.

Позивач просить суд стягнути солідарно з відповідачів 157 122 грн., як шкоду в межах сплаченого страхового відшкодування, в порядку зворотної вимоги (регресу), посилаючись при цьому на ст.ст. 993,1164-1166,1191 Цивільного кодексу України.

З приводу заявлено позивачем розміру збитків у вигляді майнової шкоди у розмірі 157 122,00 грн, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 1192 Цивільного кодексу України, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

При цьому, заявлена до стягнення сума є цілком співмірною з обсягом фактичних пошкоджень транспортного засобу.

Водночас, як доказ розміру заподіяних збитків, позивач подав до суду ремонтну калькуляцію №2705 від 30.08.2023, акт огляду транспортного засобу №2705 (дефектна відомість), рахунки №ВДис-0044451 від 30.08.2023 ТОВ «ВІДІ АВТОСТРАДА» на суму 256 928,13 грн. та №ВДиС-0052454 від 09.10.2023 на суму 2 100, 00 грн., звіт про оцінку КТЗ, складеного фізичною-собою підприємцем Куліш О.В., відповідно до якого вартість відновлювального ремонту об`єкта оцінки становить 330 188,12 грн.

Як встановлено судом, страховим актом №16947 від 11.10.2023, виконуючи взяті на себе зобов`язання за договором добровільного страхування наземного транспорту №CLAU-28646, страховиком Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» виплачено страхувальнику страхове відшкодування у розмірі 157 122,00 грн., що підтверджується платіжними інструкціями №6664 від 19.10.2023 на суму 155 022,00 грн. та №6586 від 12.10.2023 на суму 2 100,00 грн.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 979 Цивільного кодексу України встановлено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Частиною 1 ст. 993 Цивільного кодексу України встановлено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Приписами пп. 38.1.2. п. 38.1. ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено, що страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до підприємства, установи, організації, що відповідає за стан дороги, якщо заподіяна у результаті дорожньо-транспортної пригоди шкода виникла з їх вини.

Порушенням права є такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Суд зазначає, що протиправною поведінкою відповідача-1 у даному випадку являється неналежне експлуатаційне утримання ним відрізку дороги, на якій трапилася ДТП, збитками являються витрати позивача, які він поніс у зв`язку з виплатою страхувальнику страхового відшкодування в розмірі 157 122,00 грн.

Отже, зважаючи на те, що заподіяння шкоди застрахованому автомобілю та відповідно виплата позивачем страхового відшкодування лежить у прямому причинно-наслідковому зв`язку із неналежним утриманням відповідачем-1 ділянки дороги, на якій трапилася ДТП, беручи до уваги наявність всіх складових цивільного правопорушення, суд дійшов до висновку, що шкода в розмірі 157 122,00 грн. підлягає відшкодуванню за рахунок відповідача-1.

Що стосується вимог про солідарне відшкодування шкоди за рахунок Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «КИЇВМІСЬКБУД», Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП», Департаменту територіального контролю міста Києва, Київської міської державної адміністрації, суд зазначає наступне.

Підставою для настання господарсько-правової відповідальності, передбаченої вищевказаною нормою законодавства, є правопорушення, що включає в себе певні елементи: збитки, протиправність поведінки особи, яка заподіяла збитки та причинний зв`язок між ними, а також вина.

Так, протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності).

Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права. Необхідною ознакою протиправності є нормативність, тобто закріплення моделі поведінки нормою права.

Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків, а тому важливим є встановлення, що протиправна дія чи бездіяльність особи є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди, тобто протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Як встановлено судом вище, відповідач-1 є балансоутримувачем дороги, на якій сталася дорожньо-транспортна пригода, тому означена особа перебуває в причинно-наслідковому зв`язку з позивачем.

Зважаючи на зазначене, суд дійшов висновку, що дії або бездіяльність відповідачів 2,3,4,5 не призвели до завдання шкоди, а тому у позові до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «КИЇВМІСЬКБУД», Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП», Департаменту територіального контролю міста Києва, Київської міської державної адміністрації слід відмовити у зв`язку з необґрунтованістю позовних вимог.

Окрім того, частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з положеннями частин першої та другої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Таким способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Тобто, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, до особи, яка порушила це право, з метою його захисту.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.10.2018 у справі №910/2062/18.

Відповідно до вимог статті 14 Господарського процесуального кодексу України, яка встановлює диспозитивність господарського судочинства, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 45 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що сторонами в судовому процесі є позивач і відповідач.

Належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Тобто, відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.12.2020 у справі №278/1258/16-ц та від 25.11.2020 у справі №233/1950/19.

Таким чином, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 у справі №905/386/18 та від 13.10.2020 №640/22013/18.

Згідно з статтею 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд дає вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах. При цьому суд наголошує, що усі інші доводи та міркування сторін, окрім зазначених у мотивувальній частині рішення, взяті судом до уваги, однак не спростовують висновків суду та не суперечать дійсним обставинам справи і положенням законодавства.

Враховуючи наведені обставини, позовні вимоги до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва» підлягають задоволенню у повному обсязі, щодо солідарного стягнення до відповідачів 2, 3, 4, 5 в позові слід відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача-1.

Керуючись статтями 74, 76-80, 86, 129, 236-242, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва» задовольнити.

2. Стягнути з Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Солом`янського району м. Києва» (03151, м. Київ, вул. С. Хороброго, 16, ) на користь Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» (08131, Київська обл., Бучанський р-н, с. Софіївська Борщагівка, вул. Велика Кільцева,буд. 60-А, ) шкоду в розмірі 157 122 грн (сто п`ятдесят сім тисяч сто двадцять дві гривні 00 копійок) та 2 422,40 грн (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні 40 копійок) - витрат по сплаті судового збору.

3. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

4. У позові Товариству з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «ВіДі-Страхування» до Приватного акціонерного товариства «Холдингова компанія «КИЇВМІСЬКБУД», Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ ЕКО СЕРВІС ГРУП», Департаменту територіального контролю міста Києва, Київської міської державної адміністрації відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 28.11.2024

Суддя Наталія ЯГІЧЕВА