У Х В А Л А

05 грудня 2024 року м. Чернігів справа № 927/144/24

Господарський суд Чернігівської області у складі судді А.С. Сидоренка, розглянувши матеріали заяви Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» про розстрочення виконання судового рішення по справі
за позовом заступника керівника Чернігівської обласної прокуратури (14000, м. Чернігів, вул. Князя Чорного, 9; код 02910114) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області (14017, м. Чернігів, вул. Пантелеймонівська, 12; код 38053846) та Деснянської селищної ради (код 05389882) 17024, смт. Десна Чернігівського району Чернігівської області, вул. Ювілейна, 1-а
до Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» (код 31187172) 17061, с. Кошани Чернігівського району Чернігівської області
про стягнення 1 286 625 грн 01 коп.

за участю представників сторін:

від стягувачів: не з`явились

від боржника: Городнича Т.В. адвокат (ордер серії СВ № 1072113 від 06.03.2024)

В судовому засіданні прийняв участь прокурор Чернігівської обласної прокуратури Оліфір А.В. (посв. від 01.03.2023 № 073909)

Ухвала виноситься після перерви, оголошеної в судовому засіданні 05.12.2024 на підставі ст. 216 Господарського процесуального кодексу України.

В судовому засіданні 05.12.2024, на підставі ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, було оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Чернігівської області від 18.04.2024 ухвалено:

позов заступника керівника Чернігівської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області та Деснянської селищної ради до Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» про відшкодування шкоди в розмірі 1 286 625,01 грн задовольнити повністю;

стягнути з Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» на користь Деснянської селищної ради 1 286 625,01 грн шкоди;

стягнути з Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» на користь Чернігівської обласної прокуратури 19299,38 грн судового збору.

15.11.2024 до Господарського суду Чернігівської області надійшла заява від 12.11.2024 № 324 Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» про розстрочення виконання судового рішення (надалі Заява), якою заявник просить розстрочити на 12 місяців виконання рішення суду по даній справі в частині стягнення на користь Деснянської селищної ради 1 286 625,01 грн шкоди зі сплатою заборгованості рівними частинами згідно відповідного графіку виконання процесуального документа.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 18.11.2024 постановлено відкласти вирішення питання про прийняття заяви від 12.11.2024 № 324 Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» про розстрочення виконання судового рішення до повернення матеріалів справи № 927/144/24 до місцевого господарського суду.

Постановляючи ухвалу від 18.11.2024 суд врахував те, що 27.05.2024 до Господарського суду Чернігівської області надійшов запит Північного апеляційного господарського суду щодо витребування матеріалів даної справи у зв`язку з надходженням апеляційної скарги Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» на вищевказане рішення суду від 18.04.2024; як наслідок матеріали справи № 927/144/24 були направлені до суду апеляційної інстанції і станом на 18.11.2024 до місцевого господарського суду не повертались.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.10.2024 рішення Господарського суду Чернігівської області від 18.04.2024 у справі № 927/144/24 залишено без змін.

26.11.2024 матеріали справи № 927/144/24 були повернуті до місцевого господарського суду з суду апеляційної інстанції, на примусове виконання вказаних вище судових рішень були видані відповідні накази.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 26.11.2024 постановлено:

призначити розгляд Заяви в судовому засіданні на 05 грудня 2024 року;

повідомити Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області та Деснянську селищну раду про призначення судового засідання для розгляду Заяви, а також про те, що їх участь в цьому судовому засіданні не є обов`язковою;

встановити процесуальний строк для подання заступником керівника Чернігівської обласної прокуратури, Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області та Деснянською селищною радою заперечень на Заяву протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

Ухвала суду від 26.11.2024 направлена Державній екологічній інспекції у Чернігівській області та Деснянській селищній раді до їх електронних кабінетів в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та згідно довідок про доставку електронного листа, роздрукованої з комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду», доставлена до електронних кабінетів 26.11.2024 18:45.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є, зокрема день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Враховуючи вищенаведені положення ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду від 26.11.2024 є такою, що отримана адресатами 27.11.2024.

Процесуальним правом на участь в призначеному на 05.12.2024 судовому засіданні Державна екологічна інспекція у Чернігівській області та Деснянська селищна рада не скористалися (як і процесуальним правом на подання заперечень на Заяву).

29.11.2024 через систему «Електронний суд» до Господарського суду Чернігівської області надійшла заява від 29.11.2024 Державної екологічної інспекції у Чернігівській області про проведення призначеного на 05.12.2024 судового засідання за відсутності її повноважного представника; вирішення Заяви інспекція віднесла на розсуд суду.

За змістом ч. 2 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Зважаючи на скорочений строк, встановлений ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, для розгляду Заяви, а також необов`язковість явки в судове засідання представників Державної екологічної інспекції у Чернігівській області та Деснянської селищної ради, суд вважає за можливе розглянути Заяву.

Присутній в судовому засіданні 05.12.2024 прокурор проти Заяви не заперечив, однак звернув увагу на можливий термін розстрочення виконання судового рішення з урахуванням приписів ст. 331 Господарського процесуального кодексу України.

В судовому засіданні 05.12.2024 оголошено перерву на 10 хв.

Розглянувши подані документи і матеріали, вислухавши пояснення прокурора та повноважного представника боржника, з`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення Заяви по суті, господарський суд ВСТАНОВИВ:

частинами 1 та 5 ст. 331 ГПК передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частини 3, 4 ст. 331 ГПК).

Питання про розстрочення виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення (подібний висновок наведено в п.4.12 постанови Верховного Суду від 21.01.2020 у справі №910/1180/19).

Надання розстрочення виконання рішення є виключним заходом, який має застосовуватись лише за наявності поважних причин та при найменшій шкоді кредитору. Затримка у виконанні рішення не повинна бути надто тривалою та такою, що порушує саму сутність права.

Вирішуючи питання про розстрочення виконання рішення суду, суди мають виходити як з обставин, що свідчать про відсутність можливості у відповідача погасити усю суму заборгованості одним платежем, та одночасно його обов`язку забезпечити здійснення виробничої діяльності, вчинення ним фактичних дій, спрямованих на погашення заборгованості перед позивачем і відсутності мети уникнення сплати заборгованості.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 914/416/20.

На державу покладено позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як у теорії, так і на практиці, а затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 17.05.2005 у справі "Чижов проти України", заява № 6962/02). За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції ("Корнілов та інші проти України", заява № 36575/02, ухвала від 07.10.2003). І навіть строк у два роки та сім місяців не був визнаний надмірним і не вважався таким, що суперечить вимозі стосовно його розумної тривалості, передбаченої у статті 6 Конвенції (ухвала від 17.09.2002 у справі "Крапивницький та інші проти України", заява № 60858/00).

Відповідна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21 січня 2020 року у справі № 910/1180/19.

За змістом ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом. При цьому слід мати на увазі, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених статтею 331 Господарського процесуального кодексу України, ця стаття не вимагає. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Таким чином, підставою для звернення сторони до суду із заявою про відстрочку або розстрочку виконання судового рішення є наявність обставин, що ускладнюють його виконання або роблять його неможливим у визначений строк.

За змістом ст. 2, 13, 14, 73, 74, 76 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, серед іншого, верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін.

Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема письмовими, речовими і електронними доказами.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Підставою для звернення до суду із Заявою боржник визначив скрутний фінансовий стан, в якому він нині перебуває, що не дозволяє одразу сплатити всю суму боргу, проте він не відмовляється від відшкодування завданої шкоди.

Також боржник вказує, що згідно довідки від 11.11.2024 № 322 витрати підприємства на місяць по обов`язковим платежам становлять орієнтовно 1,6 млн. грн, а тому з метою виконання відповідних платежів в повному обсязі до кінця 2024 року потрібні грошові кошти в сумі приблизно 3,5 млн. грн; натомість у випадку арешту рахунків боржника при примусовому виконанні, зокрема, рішення суду у даній справі, підприємство буде позбавлено можливості проводити господарську діяльність і як наслідок отримувати прибуток та проводити розрахунки з кредиторами, виплачувати заробітну плату, сплачувати податки, збори та інші обов`язкові платежі.

В своїй сукупності наведені вище обставини позбавляють боржника можливості одразу виконати рішення суду. Проте, заявник має намір повністю та добровільно погастити існуючу перед стягувачем заборгованість, однак на сьогоднішній день у боржника недостатньо грошових коштів для вчинення відповідних дій.

Про намір заявника виконати судове рішення свідчить, зокрема, той факт, що платіжною інструкцією № 1352 від 07.11.2024 ним відшкодовано Чернігівській обласній прокуратурі судовий збір в сумі 19 299,38 грн.

Дослідивши зміст Заяви та доданих до неї доказів, враховуючи пояснення боржника, з огляду на відсутність заперечень проти Заяви з боку прокурора та стягувача Деснянської селищної ради суд дійшов висновку про можливість її задоволенння та розстрочення виконання судового рішення.

Звертаючись із Заявою боржник просить розстрочити виконання судового рішення по даній справі на 1 (один) рік зі сплатою рівними щомісячними платежами протягом одного року з дати набрання судовим рішенням законної сили.

Однак з огляду на передбачений ст. 331 Господарського процесуального кодексу України строк розстрочення виконання судового рішення, останній в даному випадку (з огляду на дату ухвалення рішення суду 18.04.2024) спливає 18.04.2025, що унеможливлює сплату боржником заборгованості рівними частинами протягом року (12 платежів).

Враховуючи викладене вище, Заява підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 2, 13, 14, 73, 74, 76, 233, 234, 240, 331 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву від 12.11.2024 № 324 Козелецького районного дочірнього агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Козелецьрайагролісгосп» про розстрочення виконання судового рішення задовольнити частково.

Розстрочити виконання рішення Господарського суду Чернігівської області від 18.04.2024 у справі № 927/144/24 на 5 (п`ять) місяців зі сплатою:

до 31 грудня 2024 року 257 325 (двісті п`ятдесят сім тисяч триста двадцять п`ять) грн 00 коп.;

до 31 січня 2025 року 257 325 (двісті п`ятдесят сім тисяч триста двадцять п`ять) грн 00 коп.;

до 28 лютого 2025 року 257 325 (двісті п`ятдесят сім тисяч триста двадцять п`ять) грн 00 коп.;

до 31 березня 2025 року 257 325 (двісті п`ятдесят сім тисяч триста двадцять п`ять) грн 00 коп.;

до 18 квітня 2025 року 257 325 (двісті п`ятдесят сім тисяч триста двадцять п`ять) грн 01 коп.

Копії цієї ухвали надіслати заступнику керівника Чернігівської обласної прокуратури та сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду у строк, встановлений ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 10.12.2024.

Дата набрання ухвалою законної сили 05.12.2024.

Суддя А.С.Сидоренко