ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

03.12.2024м. ДніпроСправа № 904/4449/24

За позовом Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради (Дніпропетровська обл., м. Дніпро)

до Фізичної особи-підприємця Терентьєвої Ірини Юріївни (Дніпропетровська обл., м. Дніпро)

про стягнення заборгованості, розірвання договору оренди, усунення перешкод у користуванні комунальним нерухомим майном

Суддя: Татарчук В.О.

Секретар судового засідання: Анділахай В.В.

Представники:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

СУТЬ СПОРУ:

Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Терентьєвої Ірини Юріївни, в якій просить:

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Терентьєвої Ірини Юріївни на користь Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради заборгованість з орендної плати за період з 01.08.2023 по 31.08.2024 у розмірі 35502,06грн;

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Терентьєвої Ірини Юріївни на користь Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради пеню за період з 11.09.2023 по 11.09.2024 у розмірі 4349,12грн;

- стягнути з Фізичної особи-підприємця Терентьєвої Ірини Юріївни на користь Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради 3% річних за період з 01.08.2023 по 01.10.2024 у розмірі 1246,70грн;

- розірвати договір оренди №263-ДРА/20 від 12.05.2020 нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Дніпра, укладений між Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради та Фізичною особою-підприємцем Терентьєвою Іриною Юріївною;

- усунути перешкоди в користуванні комунальним нерухомим майном, а саме нежитловим приміщенням №1260 - загальною площею 110,5кв.м. (у томі числі ґанки - 24,8кв.м.), яке розташоване за адресою: м. Дніпро, просп. Героїв, 12, п.3.4. (літ. А-9), на першому поверсі 9-ти поверхового будинку, шляхом виселення Фізичної особи-підприємця Терентьєвої Ірини Юріївни з нежитлового приміщення №1260 - загальною площею 110,5кв.м. (у томі числі ґанки - 24,8кв.м.), яке розташоване за адресою: м. Дніпро, просп. Героїв, 12, п.3.4. (літ. А-9), на першому поверсі 9-ти поверхового будинку.

Судові витрати по сплаті судового збору просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста №263-ДРА/20 від 12.05.2020 в частині повної та своєчасної сплати орендної плати.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.10.2024 позовну заяву Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради залишено без руху на підставі статті 164 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.

24.10.2024 до канцелярії суду від позивача надійшло клопотання від 17.10.2024 про долучення платіжної інструкції до матеріалів справи, до якого позивач надав докази сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі та усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 28.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 19.11.2024.

У судове засідання 19.11.2024 сторони не забезпечили явку своїх представників, про дату, час і місце судового засідання повідомлялися належним чином. Відповідач не надав відзив на позов.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.11.2024 відкладено підготовче засідання на 03.12.2024.

21.11.2024 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти позовних вимог в частині стягнення заборгованості за договором оренди та не заперечує проти його розірвання.

В своїх запереченнях зазначає, що вся сума заборгованості сплачена в повному обсязі. На підтвердження чого надано копії квитанцій про сплату заборгованості.

У призначене підготовче засідання представник позивача не з`явився. Про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлявся відповідно до вимог статей 6, 120, 242 Господарського процесуального кодексу України, шляхом надсилання ухвал суду від 28.10.2024 та 19.11.2024 до його електронного кабінету.

Доказом належного повідомлення позивача про розгляд справи по суті є наявні у справі сформовані системою діловодства суду ("Діловодство спеціалізованого суду") відповідні довідки про доставлення 28.10.2024 та 19.11.2024 до його електронного кабінету ухвал суду від 28.10.2024 та 19.11.2024.

Позивач та його представник станом на 03.12.2024 жодних заяв щодо явки/неявки у призначене судом підготовче засідання, можливості його проведення без участі представника чи то відкладення не подали.

Позов підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Частиною четвертою статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень законодавства обов`язковими умовами для застосування передбачених у частині четвертій статті 202, пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у засідання суду є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (абзац 11 пункту 3.3 постанови Верховного Суду від 01.09.2020 у справі №910/11119/17).

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 13.09.2019 у справі №916/3616/15 дійшла висновку про те, що положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 виклала висновок щодо застосування норми пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, вказавши, зокрема, що правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, навіть, у тих випадках, коли його явка визнана судом необов`язковою і наслідки неявки не роз`яснювалися.

У цій же постанові об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 236 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму у значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права, відносяться до імперативних.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21.

У частині четвертій статті 236 Господарського процесуального кодексу України, що встановлює вимоги щодо законності та обґрунтованості судового рішення, передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Приймаючи до уваги неявку представника позивача в підготовче засідання, обізнаність позивача та його представника про дату, час і місце проведення засідання суду, а також зважаючи на відсутність з їхнього боку заяв чи клопотань щодо можливості проведення підготовчого засідання без участі представника позивача, позов має бути залишений без розгляду.

Залишення позову без розгляду за вказаних обставин не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд справи.

Усталена прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (частина друга статті 226 Господарського процесуального кодексу України).

Під час звернення з позовом до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 9084,00грн (платіжні інструкції №941 від 27.09.2024 та №1011 від 16.10.2024)

Вирішуючи питання розподілу судового збору, суд враховує передбачені пунктом 4 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" нормативні положення, згідно з якими сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи повторну неявку представника позивача у судові засідання, сплачена сума судового збору не підлягає поверненню.

Керуючись статтями 202, 226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позов Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради до Фізичної особи-підприємця Терентьєвої Ірини Юріївни про стягнення заборгованості, розірвання договору оренди, усунення перешкод у користуванні комунальним нерухомим майном.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повну ухвалу складено: 09.12.2024.

Суддя В.О. Татарчук