ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"05" грудня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/649/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П.,

за участю секретаря судового засідання: Бугайова І.В.

розглядаючи справу

за позовом: Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної військової адміністрації

до Житомирської міської ради

про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

за участю представників сторін:

від позивача: не прибув

від відповідача: Дідовець Ю.П., представник, посадова інструкція від 13.01.2020

прокурор: Ревелюк Т.О., служб. посв. №071187 від 01.03.2023

ВСТАНОВИВ:

Господарський суд Житомирської області ухвалою від 03.07.2024 відкрив провадження у справі за позовом Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської обласної військової адміністрації до відповідача Житомирської міської ради про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою за правилами загального позовного провадження, перше підготовче засідання призначив на 18.07.2024 о 11:00 (далі за текстом - Прокурор, Обласна рада, Міська рада).

Суд ухвалами від 18.07.2024, 24.07.2024 та 29.08.2024 відклав підготовче засідання на 30.09.2024 о 11:00.

Суд ухвалою від 30.09.2024 оголосив перерву в підготовчому засіданні до 24.10.2024 до 14:30.

Суд ухвалою від 24.10.2024, 14.11.2024 відклав підготовче засідання на 05.12.2024 о 14:30, одночасно вказав Житомирській міській раді викласти письмово клопотання/заяву про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент містобудування та земельних відносин в строк до 22.11.2024.

До початку підготовчого засідання через діловодну службу господарського суду надійшли такі документи, а саме:

- 28.11.2024 додаткові пояснення Обласної ради від 28.11.2024 (вх. г/с №15026 від 28.11.2024);

- 05.12.2024 заява Міської ради про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору від 04.12.2024 (вх. г/с №01-44/3415/24 від 05.12.2024) (тут і далі за текстом - Заява про залучення третьої особи від 05.12.2024).

В підготовчому засіданні представник Міської ради в усній формі підтримав доводи Заяви про залучення третьої особи від 05.12.2024, просить суд її задовольнити. Представник Обласної ради не заперечує щодо залучення третьої особи, Прокурор в усній формі заперечувала щодо залучення третьої особи.

Розглянувши Заяву про залучення третьої особи, Суд враховує таке.

У Заяві про залучення третьої особи Міська рада просить залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, який, у відповідності до п. 4.1.6. Розділу IV, п.п. 5.29, 5.36, 5.44 Розділу V Положення про департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 08.11.2018 №1215, здійснює підготовку проектів розпорядчих актів міської ради, виконавчого комітету міської ради, в т.ч. нормативного характеру, розпоряджень міського голови, з питань, що відносяться до його компетенції; внесення пропозицій щодо розроблення і здійснення організаційних, економічних та інших заходів, спрямованих на раціональне використання земель, забезпечення додержання режиму використання земель природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення; забезпечення виконання Закону України "Про охорону культурної спадщини", інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини в межах Житомирської міської територіальної громад та інше.

Міська рада доводить, що Прокурором заявлено вимогу про повернення земельної ділянки кадастровий номер :11:012:0020 державі в особі Житомирської обласної державної (військової) адміністрації та про скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки, тому прийняте у справі рішення безпосередньо вплине на права та обов`язки Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради.

Суд враховує, що предметом позову є вимога зобов`язати Житомирську міську раду повернути земельну ділянку кадастровий номер :11:012:0020 державі в особі Житомирської обласної державної (військової) адміністрації та скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :11:012:0020.

Прокурор у позові доводить, що спірна земельна ділянка з кадастровим номером :11:012:0020 розташовується у м. Житомирі, по вул. Цюрупи 100б, відноситься до земель рекреаційного призначення комунальної форми власності, є комунальною власністю Житомирської міської об`єднаної територіальної громади та не перебуває у користуванні третіх осіб.

Як вбачається із Технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право на земельну ділянку Житомирського благодійного фонду "Езрат Авраам Хабад" в місті Житомирі по вулиці Цюрупи 100-Б" на земельній ділянці з кадастровим :11:012:0020 з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення, знаходяться об`єкти культурної спадщини з охоронними номерами 371 "Стоянка" та 2715 "Поселення".

Прокурор у позові стверджує, що факт наявності на земельній ділянці об`єктів культурної спадщини підтверджується даними із ДЗК. Дані пам`ятки з охоронними номерами 371 "Стоянка" та 2715 "Поселення" рішенням виконкому обласної Ради народних депутатів №219 від 19.08.1991 "Про взяття на державний облік та охорону нововиявлених пам`яток археології" взято на державний облік як нововиявлені пам`ятки археології. На пам`ятки археології виготовлено відповідні паспорти із їх описом, із зазначенням адрес та місця розташування.

Прокурор у позові доводить, що дані документи у їх взаємозв`язку із Технічною документацією із землеустрою повністю підтвчерджують розташування пам`яток археології на земельній ділянці з кадастровим номером :11:012:0020.

Міська рада у відзиві на позов Прокурора заперечує позовні вимоги та не вважає вказані об`єкти пам`ятками культурної спадщини посилаючь на те, що ст. 3 Розділу Х "Перехідні положення" Закону України "Про охорону культурної спадщини" лише об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповіднно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури" визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону. Об`єкти з охоронними номерами 371 "Стоянка" та 2715 "Поселення" не взято на державний облік як пам`ятки історії і культури відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності Законом України "Про охорону культурної спадщини", тому не підпадають під регулювання ст. 17 Закону України "Про охорону культурної спадщини".

Суд враховує, що правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь визначає Закон України "Про охорону культурної спадщини" №1815-III від 8 червня 2000 року.

Законодавець у ст. 1 вказаного Закону визначив, що: культурна спадщина - це сукупність успадкованих людством від попередніх поколінь об`єктів культурної спадщини; пам`яткою культурної спадщини є об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; зони охорони пам`ятки, історико-культурного заповідника, історико-культурної заповідної території (зони охорони) - це встановлювані навколо території пам`ятки, історико-культурного заповідника, історико-культурної заповідної території охоронна зона, зона регулювання забудови, зона охоронюваного ландшафту, зона охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання; буферна зона - це територія навколо об`єкта всесвітньої спадщини, що забезпечує охорону цілісності та автентичності видатної універсальної цінності цього об`єкта та у межах якої встановлюється відповідний режим використання; історичне населене місце - це населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України.

Відповідно до ст. 2 зазначеного Закону, за видами об`єкти культурної спадщини поділяються на: археологічні, історичні, об`єкти монументального мистецтва, об`єкти архітектури, об`єкти містобудування, об`єкти садово-паркового мистецтва, ландшафтні, об`єкти науки і техніки.

Суд зазначає, що вказаний Закон визначає певний статус, правовий режим використання та захист для кожного виду об`єктів культурної спадщини.

Законодавець у ст. ст. 53, 54 ЗК України встановив, що до земель історико-культурного призначення належать землі, на яких розташовані пам`ятки культурної спадщини, їх комплекси (ансамблі), історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території, охоронювані археологічні території, музеї просто неба, меморіальні музеї-садиби. Навколо історико-культурних заповідників, історико-культурних заповідних територій, об`єктів культурної всесвітньої спадщини, музеїв просто неба, меморіальних музеїв-садиб, які надані та використовуються для потреб охорони культурної спадщини, пам`яток культурної спадщини, їх комплексів (ансамблів) встановлюються зони охорони пам`яток із забороною діяльності, що шкідливо впливає або може вплинути на додержання режиму використання таких земель. Порядок використання земель історико-культурного призначення визначається законом.

Верховний Суд у постанові від 12.09.2023 у справі №902/1001/22 зазначив про те, що суд зобов`язаний надати оцінку кожному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх належності, допустимості, достовірності, вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмета доказування у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За процесуальним статусом треті особи без самостійних вимог на предмет спору належать до учасників справи (ч. 1 ст. 41 ГПК України), тому їх незалучення до судового процесу сторонами справи є порушенням вимог процесуального закону (ч.2 ст. 51 ГПК України) та може відбуватись через замовчування /приховування цієї інформації від суду.

Підставою для вступу (залучення) в судовий процес третьої особи є її заінтересованість в результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог з боку позивача чи відповідача. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи (постанови ВС/КГС від 13.03.18р. у справі №911/1506/17, від 03.04.18р. у справі №911/1330/17, від 17.09. 20р. у справі №922/3588/18).

Вирішення питання про права й обов`язки осіб, не залучених до судового розгляду, є неприпустимим (див. постанову ВПВС від 16.11.23р. , провадження № 11-228сап21).

У ч.2 ст. 51 ГПК України передбачені процесуальні наслідки незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: у разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи, обставини справи, встановлені судовим рішенням, не мають юридичних наслідків при розгляді позову, пред`явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред`явленого цією третьою особою до такої сторони.

За змістом ч.2 ст. 50 ГПК України введення до складу учасників справи третіх осіб, за загальним правилом, здійснюється судом або на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду, і може бути ініційоване як судом, так і відповідною стороною у справі.

Тобто, норми інституту третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору покликані захистити права та охоронювані законом інтереси осіб, які не є учасниками спірних матеріальних правовідносин, але знаходяться із однією зі сторін процесу у таких відносинах і які можуть змінитись у результаті винесеного рішення.

Та оскільки ч.2 ст. 51 ГПК України імперативно визначає процесуальні наслідки незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору саме його стороною (позивачем чи відповідачем), остання повинна належним чином здійснювати свої процесуальні обов`язки, як це передбачено ч.4 ст. 13 цього Кодексу, оскільки несе ризик їх невчинення.

З врахуванням викладеного, суд ухвалює залучити до участі у цій справі третьою особою на стороні відповідача - Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради ().

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 50 Кодексу).

Головуючий забезпечує послідовність і порядок вчинення процесуальних дій, керуючись завданням господарського судочинства, яке зобов`язує суд вирішити спір насамперед справедливо (правильно) (ч.1 ст. 2, ч. 2 ст. 2, п. 19 ч. 2 ст. 182, ч. 3 ст. 198 ГПК України).

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, коли питання, визначені ч.2 ст.182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З врахуванням конкретних обставин цієї справи, на підставі ч.4 ст.11 Кодексу, що визначає практику Європейського суду з прав людини як джерело права (п. 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України", п. 23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України», п.41 рішення ЄСПЛ у справі «ТОВ «Солаз» проти України»), суд ухвалює продовжити стадію підготовчого провадження, застосувавши ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка закріплює, серед інших, такий елемент права на судовий захист як справедливість судового розгляду, відкласти підготовче засідання для надання можливості учасникам провадження скористатися процесуальними правами до завершення стадії підготовчого провадження, згідно з резолютивною частиною цієї ухвали суду.

Керуючись ст.ст. ч.2 ст.2, ст.11, ч.5 ст.13, ст.ст. 42, 50, 51, 114, 119, 177, 182, ч. 3 ст. 198, ч.2 ст.232, 233-235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Залучити до участі у справі третьою особою на стороні відповідача Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради (вул. Покровська, 6, м. Житомир, 10014, ).

2. Продовжити строк підготовчого провадження та відкласти підготовче засідання на "13" січня 2025 р. о 14:30 в приміщенні Господарського суду Житомирської області, в залі судових засідань № 108.

3. Прокурору та відповідачу у 2-денний строк надіслати через Електронний суд копію позовної заяви з додатками та відзиву третій особі, докази надіслання подати суду.

4. Третій особі у 10-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали суду надіслати через підсистему "Електронний суд" письмові пояснення щодо предмету спору.

5. При направленні у судове засідання уповноважених представників сторін, останнім мати при собі, відповідно до ст.60 Господарського процесуального кодексу України, документи, що підтверджують повноваження представників.

Ухвала набрала законної сили 05.12.2024, складена та підписана 09.12.2024, та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя Машевська О.П.

Друк:

1 - в справу

2 - прокурору, позивачу та відповідачу через Ел.суд

3- третій особі Департамент містобудування та земельних відносин (через Ел. суд).