ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"02" грудня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/1155/24

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Давидюка В.К.,

розглянувши заяву Обслуговуючого кооперативу "Житловий комплекс "Грін-Таун" про забезпечення позову від 14.11.2024 (з урахуванням доповнень від 28.11.2024)

у справі за позовом Обслуговуючого кооперативу "Житловий комплекс "Грін-Таун"

до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний "

про визнання дій протиправними, визнання договорів діючими та усунення перешкод у

користуванні земельною ділянкою,

за участю представників сторін:

від позивача: Мелешко М.А. - адвокат, ордер серії ВС №1314846 від 03.10.2024;

від відповідача: Романишин М.М. - адвокат, ордер серії АМ №1107901 від 21.11.2024;

Федосюк О.А. - довіреність №637 від 24.04.2024,

ВСТАНОВИВ:

Обслуговуючий кооператив "Житловий комплекс "Грін-Таун" звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом, згідно якого просить суд:

- визнати протиправними дії Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний", які проявляються у перешкоджанні користуватися земельною ділянкою за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061 для будівництва об`єкту "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку" та розірвання в односторонньому порядку договору про участь у будівництві та передачу функцій замовника від 03.11.2020 року, договору Генерального підряду на капітальне будівництво №01-06/23 від 01.06.2023 року;

- визнати діючим договір про участь у будівництві та передачу функцій замовника від 03.11.2020 року;

- визнати діючим договір Генерального підряду на капітальне будівництво №01-06/23 від 01.06.2023 року;

- усунути перешкоди з боку обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний" у користуванні земельною ділянкою та користуванні об`єкту будівництва за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061.

Ухвалою від 15.11.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 05.12.2024.

Разом із позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову, у якій просить суд вжити заходів забезпечення позову у вигляді:

- заборони Державній реєстраційній службі України () та її структурним підрозділам вчиняти дії, пов`язані з державною реєстрацією об`єкта незавершеного будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку" за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061, будівництво якого здійснюється на підставі Дозволу на виконання будівельних робіт №ІУ50 від 13.07.2023;

- заборони на проведення будівельних, земляних та інших робіт на об`єкті будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку" за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061 ОК "ЖБК "Житомир Молодіжний" , ОК "ЖБК "Житомир-Молодіжний 1" , Приватному підприємству "Будівельна компанія Гарант-С" , а також іншим фізичним або юридичним особам.

Ухвалою від 18.11.2024, враховуючи приписи ст.140 ГПК України, оскільки наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд призначив розгляд заяви про забезпечення позову у судовому засіданні з викликом сторін на 21.11.2024.

21.11.2024 від відповідача надійшли заперечення на заяву про забезпечення позову у яких він просить суд відмовити у вжитті заходів забезпечення позову. У разі вжиття заходів забезпечення позову просить застосувати зустрічне забезпечення, зобов`язавши позивача внести у строк до 10 днів на депозитний рахунок Господарського суду Житомирської області кошти у розмірі 50 000 000,00 грн.

У судовому засіданні 21.11.2024 суд оголосив перерву до 28.11.2024.

28.11.2024 через "Електронний суд" представник позивача подав доповнення до заяви про забезпечення позову, згідно з якою просить суд вжити заходів забезпечення позову у вигляді:

- накладення арешту на об`єкт нерухомого майна - незавершене будівництво "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37", к.н. земельної ділянки :03:031:0061;

- заборони державним реєстраторами, нотаріусам, іншим суб`єктам та посадовим особам, які уповноважені здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, здійснювати будь які реєстраційні дії щодо об`єкта незавершеного будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку" за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061;

- заборони на проведення будівельних, земляних та інших робіт на об`єкті будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку" за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061 ОК "ЖБК "Житомир Молодіжний" , ОК "ЖБК "Житомир-Молодіжний 1" , Приватному підприємству "Будівельна компанія Гарант-С" , а також іншим фізичним або юридичним особам.

Ухвалою від 28.11.2024, враховуючи клопотання представників відповідача, суд оголосив перерву до 02.12.2024.

02.12.2024 від представника позивача надійшла заява про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, на спростування позиції відповідача стосовно продажу майнових прав на квартири в об`єкті будівництва.

02.12.2024 від відповідача надійшла заява, у якій він просить відмовити в задоволенні заяви позивача про забезпечення позову.

В судовому засіданні 02.12.2024 представник Обслуговуючого кооперативу "Житловий комплекс "Грін-Таун" заяву про забезпечення позову від 14.11.2024, з урахуванням доповнень від 28.11.2024, підтримав.

Представники відповідача заперечували щодо задоволення заяви про забезпечення позову за безпідставністю.

Розглянувши заяву позивача про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначає ст. 136 ГПК України, згідно з якою господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до п. 1, 2, 4, 10 ч. 1 статті 137 ГПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову (ч. 3 ст.137 ГПК України).

Отже, забезпечення позову - це вжиття заходів щодо охорони інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача (аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 914/1570/20).

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити тощо.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Обрання належного, відповідного предмету спору, заходу забезпечення позову сприяє дотриманню принципу співвіднесення виду заходу до забезпечення позову з заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти збалансованості інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, заявник повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази про наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Отже, у кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Відповідно до частини 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, в разі задоволення позову.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" наголошено, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії", поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При цьому, у немайнових спорах у випадку ствердної відповіді на це питання, встановленню підлягають обставини щодо того чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Наведена правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18, а також у постановах Верховного Суду 16.10.2019 у справі №904/2285/19, від 16.03.2020 у справі №916/3245/19 та від 14.04.2021 у справі №910/11177/20.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання про обґрунтованість заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 17.12.2018 у справі №914/970/18, від 10.11.2020 у справі №910/1200/20).

З наведеного слідує, що не існує універсального алгоритму застосування заходів забезпечення позову, оскільки їх вжиття (або відмова у такому) знаходиться у прямій залежності від фактичних обставин кожного конкретного господарського спору (аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 13.09.2023 у справі №910/11678/22).

Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є вимоги:

- визнати протиправними дії Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний", які проявляються у перешкоджанні користуватися земельною ділянкою за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061 для будівництва об`єкту "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку" та розірвання в односторонньому порядку договору про участь у будівництві та передачу функцій замовника від 03.11.2020 року, договору Генерального підряду на капітальне будівництво №01-06/23 від 01.06.2023 року;

- визнати діючим договір про участь у будівництві та передачу функцій замовника від 03.11.2020 року;

- визнати діючим договір Генерального підряду на капітальне будівництво №01-06/23 від 01.06.2023 року;

- усунути перешкоди з боку обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний" у користуванні земельною ділянкою та користуванні об`єкту будівництва за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :03:031:0061.

Підставою звернення до суду із вказаним позовом стало те, що із засобів масової інформації позивачу стало відомо про те, що Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний" в односторонньому порядку розірвав договір про участь у будівництві та передачі функцій замовника від 03.11.2020 та договір Генерального підряду на капітальне будівництво №01-06/23 від 01.06.2023 та уклав нові договори з іншою будівельною організацією - ЖК "Житомир-Молодіжний-1" і генеральним підрядником - компанією "Гарант-С".

На думку позивача, дії відповідача щодо розірвання в односторонньому порядку договору про участь у будівництві та передачі функцій замовника від 03.11.2020 року та договору Генерального підряду на капітальне будівництво №01-06/23 від 01.06.2023 року, суперечать умовам вказаних договорів та нормам матеріального права, створюють перешкоди у користуванні земельною ділянкою та незавершеним об`єктом будівництва з метою виконання договірних відносин, є протиправними і підлягають припиненню.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову (з урахуванням поданих доповнень) позивач вказав, що всі проектні, підготовчі та будівельні роботи щодо об`єкта будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку" за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :031:0061, здійснені за фінансуванням позивача та членів такого Кооперативу з моменту укладання договору від 03.11.2020 року і до моменту виникнення спірних правовідносин, тому такий об`єкт незавершеного будівництва належить саме позивачу на праві спільної сумісної власності.

Водночас, із засобів масової інформації заявнику стало відомо про те, що наразі майнові права на квартири в об`єкті незавершеного будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37", продаються новоствореною юридичною особою Обслуговуючий кооператив "Житлово-Будівельний кооператив "Житомир-Молодіжний 1".

За вказаного, позивач вважає, що вжиття заходів забезпечення позову необхідно для недопущення реєстрації об`єкта будівництва за відповідачем та іншими фізичними/юридичними особами, які в подальшому можуть відчужити об`єкт незавершеного будівництва, що призведе до неефективного судового розгляду і змусить позивача звертатися з іншими позовами та скасовувати як реєстрацію об`єкта незавершеного будівництва, так і витребовувати такий об`єкт у набувача.

Також заявник вважає, що оскільки за час розгляду справи відповідач та залучені ним юридичні особи будуть мати можливість здійснювати будівництво та продавати майнові права на квартири, які вже реалізовані і належать членам Кооперативу позивача, тому доцільним є застосування заходів забезпечення позову у вигляді заборони на проведення будівельних, земляних та інших робіт на об`єкті будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37, к.н. :031:0061.

Натомість, невжиття заходів забезпечення позову неминуче призведуть до великої кількості позовних заяв з боку фізичних осіб-власників майнових прав.

При цьому зауважив, що на етапі підготовчого засідання існує необхідність у проведенні будівельно-технічної експертизи з метою встановлення фактично виконаних робіт за участі позивача, тобто, до виникнення спірних правовідносин. Проведення подальшого будівництва ускладнить процес проведення експертизи. Не зупинення будівельних робіт призведе до того, що у разі задоволення позову, залучені з боку відповідача юридичні особи, будуть звертатися з позовними заявами з метою відшкодування коштів.

Відповідач у заявах від 21.11.2024 та від 02.12.2024 заперечував щодо задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову. Вважає, що вимога про заборону вчинення реєстраційних дій не пов`язана із предметом спору та порушує виключні права замовника будівництва на розпорядження будинком. Заява про забезпечення позову стосується заборони вчиняти певні дії особам, які не є учасниками цього судового спору, оскільки будівництво багатоквартирного будинку, на підставі відповідного договору, здійснює ОК "ЖБК "Житомир-Молодіжний 1", а підрядником є ПП БК "Гарант-С. Відповідно до укладеної угоди ОК "ЖБК "Житомир-Молодіжний 1" стане власником збудованої нерухомості. За вказаного, відповідач вважає, що в межах ініційованого позову неможливо заборонити здійснення державної реєстрації прав на нерухоме майно за особою, яка не є стороною спору.

Пояснив, що позивач тривалий час не здійснював будівельних робіт на об`єкті взагалі, а його керівник, отримуючи кошти від громадян на придбання квартир, не спрямовував їх на будівництво, у зв`язку з чим будівництво зупинилось.

На думку відповідача, заходи забезпечення позову є неспівмірними із позовними вимогами, вжиття таких заходів завдасть істотної шкоди відповідачу та третім особам, які не є стороною спору. Пояснив, що позивач збудував лише 1,5 поверхи третьої секції об`єкту будівництва, водночас, новий забудовник збудував дев`ятий поверх у третій секції, сім поверхів у другій секції та фундамент палевого типу у першій секції, що свідчить про те, що загроза заподіяння шкоди саме відповідачу та третім особам внаслідок забезпечення позову, є реальною та істотною, тому відповідач просить суд застосувати зустрічне забезпечення, зобов`язавши позивача у строк до 10 днів внести на депозитний рахунок Господарського суду Житомирської області кошти у розмірі 50 000 000, 00 грн. Вказана сума коштів, на думку відповідача, зможе покрити затрати на будівництво існуючого об`єкта та здійснити розрахунки із будівельними організаціями.

Вважає, що вимоги щодо накладення арешту та заборони здійснювати реєстраційні дії щодо об`єкту незавершеного будівництва стосується об`єкту, який не може перебувати у цивільному обороті у розумінні ст. 177 ЦК України. Щодо заборони проведення первинної реєстрації спеціального майнового права, як різновиду реєстраційних дій, вважає, що така заборона порушує права невизначеної кількості осіб, зокрема пайовиків позивача, оскільки унеможливлює визнання останніми прав на майбутні об`єкти будівництва, які є складовими частинами подільного об`єкту незавершеного будівництва, враховуючи пред`явлення пайовиками цивільних позовів по справам №295/16437/24 та 295/14317/14. Зауважив, що вартість спірного об`єкта, виходячи із середньої вартості 1 кв. м. у новобудовах Житомира, становить 351 922 077,00 грн. Фактична вартість будівельних робіт та матеріалів, застосованих при будівництві багатоповерхових житлових будинків, розташованих на земельній ділянці загальною площею 0,8525 га кадастровий номер :03:031:0061 за адресою: місто Житомир, вул. Богунська, 37, станом на 30.04.2024, за результатами проведеної експертизи, становить 9967040,08 грн. За вказаного, відповідач вважає, що вимога щодо заборони проведення будівельних, земляних та інших робіт на об`єкті будівництва, є неспівмірною із вимогами пайовиків позивача та його капіталовкладень.

Суд враховує, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Арешт віднесений до видів обтяжень речових прав на нерухоме майно, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості (п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Арешт майна, як спосіб забезпечення позову, передбачає накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна.

Отже, арешт, як заборона на право розпоряджатися майном, включає і обмеження на розпорядження таким майном. Тому при накладенні арешту на майно вжиття додаткових заходів забезпечення, направлених на обмеження розпорядження таким майном, не є необхідним.

Окрім того, за своєю суттю арешт майна - це тимчасовий захід, який має наслідком накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження.

Накладення арешту на майно не завдасть шкоди та збитків сторонам.

Враховуючи вищевикладене, а також, що позовні вимоги стосуються усунення перешкод у користуванні майном та існує достатньо мотивована ймовірність, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, у разі задоволення позову, суд дійшов висновку про наявність підстав для забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт незавершеного будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37", к.н. земельної ділянки :03:031:0061.

Щодо інших видів забезпечення у вигляді встановлення судом заборон, про які просить позивач, суд зазначає таке. Згідно з правовою позицією Верховного суду від 24.07.2024 у справі №567/459/23 арешт майна, як спосіб забезпечення позову, передбачає накладання заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна. Арешт як заборона на право розпоряджатися майном включає і обмеження на розпорядження таким майном. Тому при накладенні арешту на майно вжиття додаткових заходів забезпечення, направлених на обмеження розпорядження таким майном, не є необхідним. В свою чергу суд не вбачає підстав для встановлення відповідних заборон щодо розпорядження і відчуження рухомого майна, а також заборони на вчинення відповідними суб`єктами реєстраційний дій стосовно арештованого нерухомого майна.

Згідно з ч. 5, 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 ГПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно зі ст. 141 ГПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснене шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

З огляду на зазначене, з метою забезпечення балансу сторін та гарантії захисту майнових прав Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний" в контексті забезпечення відшкодування можливих збитків, спричинених забезпеченням позову, суд вважає за необхідне вжити заходів зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання заявника внести на депозитний рахунок суду грошові кошти.

Таким чином, суд зобов`язує Обслуговуючий кооператив "Житловий комплекс "Грін-Таун" внести на депозитний рахунок Господарського суду Житомирської області грошові кошти у розмірі 10 000 000, 00 грн.

Згідно з ч. ч. 7, 8 ст. 141 ГПК України, особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Керуючись статтями 136, 137, 139, 140, 234, 235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Обслуговуючого кооперативу "Житловий комплекс "Грін-Таун" про забезпечення позову від 14.11.2024 (з урахуванням доповнень від 28.11.2024) задовольнити частково.

2. Накласти арешт на об`єкт незавершеного будівництва "Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Житомир, вул. Богунська, 37", к.н. земельної ділянки :03:031:0061.

3. В іншій частині у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити.

Стягувач: Обслуговуючий кооператив "Житловий комплекс "Грін-Таун" (10004, м.Житомир, вул. Богунська, 37, ).

Боржник: Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Житомир Молодіжний " (10024, Житомирська обл., м. Житомир, вул. Олександра Клосовського, буд. 14, кв. 15, ідентифікаційний код 41138357)

4. Зобов`язати Обслуговуючий кооператив "Житловий комплекс "Грін-Таун" (10004, м.Житомир, вул. Богунська, 37, ) протягом 10 днів з дня оголошення ухвали, внести на депозитний рахунок Господарського суду Житомирської області UA0005220 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172 код 03499916 - 10 000 000,00 (десять мільйонів гривень).

5. Ухвала господарського суду є виконавчим документом та підлягає виконанню відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

6. Ухвала про забезпечення позову може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена.

Ухвалу підписано 04.12.2024

Суддя Валерій Давидюк

1 - в справу

2 - позивачу (оригінал) - рек.;

3 - відповідачу (через "Електронний суд").