УХВАЛА

м. Київ

03.12.2024Справа №910/12770/23
Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши матеріали справи

За позовом ОСОБА_1 , м. Київ

до Міністерства юстиції України, м. Київ

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Росава", Київська область, місто Біла Церква

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватний нотаріус Васильківського районного нотаріального округу Київської області Бобков Олександр Вікторович, Київська область, Обухівський район, місто Васильків

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Білоцерківська теплоелектроцентраль", Київська область, місто Біла Церква

про визнання незаконним та скасування рішення і усунення порушень, -

Без виклику представників учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

11.08.2023 року до Господарського суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (позивач) з позовною заявою в якій просить суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України (відповідач) "Про задоволення скарги" №3503/5 від 19.08.2022;

- Міністерству юстиції України усунути порушення прав та інтересів ОСОБА_1 , якого обрано головою правління Приватного акціонерного товариства "Білоцерківська теплоелектроцентраль", допущені незаконним скасуванням реєстраційної дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 18.01.2022 №038000085 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 20.01.2022 №039000085 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" та №040000085 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу".

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.08.2023 року, матеріали справи №910/12770/23 передано на розгляд судді Морозову С.М.

Ухвалою від 22.08.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Росава", залучено до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Приватного нотаріуса Васильківського районного нотаріального округу Київської області Бобкова Олександра Вікторовича, залучено до участі у справі в якості третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Приватного акціонерного товариства "Білоцерківська теплоелектроцентраль" та підготовче засідання призначено на 17.10.2023 року.

07.09.2023 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву.

06.10.2023 року від третьої особи-3 до суду надійшли пояснення по суті спору.

16.10.2023 до суду від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

В підготовчому засіданні 17.10.2023 судом було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відмовлено в задоволенні клопотання позивача про витребування доказів та оголошено перерву до 28.11.2023.

28.11.2023 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення доказів.

Підготовче засідання 28.11.2023 року не відбулось, у зв`язку з оголошенням в місті Києві повітряної тривоги.

Ухвалою від 29.11.2023 року засідання в справі №910/12770/23 призначено на 16.01.2024 року.

04.01.2024 року до суду від Приватного акціонерного товариства "Білоцерківська теплоелектроцентраль" надійшла заява про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/12770/23.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.01.2024 (суддя Демидов В.О.) відмовлено в задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Білоцерківська теплоелектроцентраль" про відвід судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/12770/23.

16.01.2024 до суду від третьої особи-3 надійшли додаткові пояснення.

Підготовче засідання 16.01.2024 не відбулося у зв`язку з надходженням сигналу "Повітряна тривога" у м. Києві.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2024 наступне засідання призначено на 30.01.2024.

30.01.2024 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення документів.

В підготовчому засіданні 30.01.2024 судом було оголошено перерву до 12.03.2024.

Підготовче засідання 12.03.2024 не відбулося у зв`язку з надходженням сигналу "Повітряна тривога" у м. Києві.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.03.2024 наступне засідання призначено на 23.04.2024.

20.03.2023 до суду від відповідача надійшли заперечення.

05.04.2024 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення копій рішення та постанов.

Підготовче засідання 23.04.2024 не відбулося у зв`язку з надходженням сигналу "Повітряна тривога" у м. Києві.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.04.2024 наступне засідання призначено на 09.07.2024.

Підготовче засідання 09.07.2024 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Морозова С.М. у відпустці.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.07.2024 наступне засідання призначено на 06.08.2024.

06.08.2024 до суду від позивача надійшла заява про проведення засідання без його участі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.10.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.10.2024 повідомлено учасників справи про те, що судове засідання, призначене на 29.10.2024 не відбудеться у зв`язку з перебуванням судді Морозова С.М. у відпустці. Наступне засідання призначено на 03.12.2024.

02.12.2024 до суду від позивача надійшла заява про відвід (самовідвід) судді Морозова С.М. від розгляду справи №910/12770/23.

Дослідивши матеріали справи №910/12770/23 та заяву позивача про відвід (самовідвід) судді Морозова С.М., суд ухвалив наступне.

Згідно з п.4 ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі №11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Як встановлено судом, ОСОБА_1 звертався до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову (до подання позовної заяви).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.08.2023 №910/12337/23 суддею Сіваковою В.В. заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову (до подання позовної заяви) задоволено частково та заборонено державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань, нотаріусам, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, Офісу протидії рейдерству, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань, іншим органам чи особам, які виконують функції в сфері державної реєстрації, вчиняти в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань реєстраційні дії на виконання пунктів 1, 2, 4 наказу Міністерства юстиції України "Про задоволення скарги" № 3503/5 від 19.08.2022, до вирішення спору по суті.

Відповідно до частини третьої статті 138 ГПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом.

В подальшому, ОСОБА_1 було подано позов про визнання незаконним та скасування наказу Міністерства юстиції України (відповідач) "Про задоволення скарги" №3503/5 від 19.08.2022 та про усунення Міністерством юстиції України порушення прав та інтересів ОСОБА_1 , якого обрано головою правління Приватного акціонерного товариства "Білоцерківська теплоелектроцентраль", допущені незаконним скасуванням реєстраційної дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 18.01.2022 №038000085 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 20.01.2022 №039000085 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу" та №040000085 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу".

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.08.2023 року, матеріали справи №910/12770/23 передано на розгляд судді Морозову С.М.

Разом з тим, згідно з вищевказаним протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддям від 11.08.2023, суддя Сівакова В.В., яка здійснювала розгляд заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову (до подання позовної заяви) була у переліку серед суддів під час здійснення автоматичного розподілу матеріалів позовної заяви у цій справі №910/12770/23.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону.

Частинами першою-третьою статті 6 ГПК України передбачено, що у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до частини першої статті 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

За змістом підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії, як визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи, вчиняються в такому порядку:

- до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу;

- після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Рішенням Ради суддів України затверджене Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке визначає порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах (у тому числі місцевих та апеляційних господарських судах), яка забезпечує, зокрема об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження) (пункти 1.3.1, 1.4.3 цього Положення).

Відповідно до частини дев`ятнадцятої статті 32 ГПК України особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 2 параграфу 2 "Прикінцеві положення" розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 № 2147-VIII створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно.

Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням №1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Вища рада правосуддя рішенням від 25.01.2022 № 83/0/15-22 затвердила зміни до "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", якими це Положення було доповнене новим розділом IV "Особливості автоматизованого розподілу судових справ", а також було доручено Державній судовій адміністрації України забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін до 01 березня 2022 року.

Вища рада правосуддя рішенням від 22.02.2022 № 166/0/15-22 внесла зміни до свого рішення від 25.01.2022 № 83/0/15-22, зазначивши про необхідність Державній судовій адміністрації України, Київському апеляційному суду, Верховному Суду до 15 березня 2022 року забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін. Також визначено, що порядок роботи автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням, яке затверджується Радою суддів України та застосовується в частині, що не суперечить Положенню про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженому рішенням від 17.08.2021 №1845/0/15-21.

Відповідно до підпункту 6 пункту 56 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у період дії надзвичайного чи воєнного стану та протягом 30 днів після дня його скасування (припинення) і за умови відсутності повноважного складу Вищої ради правосуддя, визначеного статтею 131 Конституції України, Голова Верховного Суду або особа, яка виконує повноваження Голови Верховного Суду, затверджує Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), а також затверджує внесення змін до зазначених документів.

Відповідно до підпункту 6 пункту 56 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Голова Верховного Суду з метою забезпечення належної діяльності судів під час воєнного стану прийняв рішення про відтермінування набрання чинності змінами до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в частині визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), внесеними рішеннями Вищої ради правосуддя від 25.01.2022 № 83/0/15-22 та від 22.02.2022 № 166/0/15-22, а саме: до 01 червня 2022 року (рішення Голови Верховного Суду від 24.03.2022 № 1/0/49-22); до 01 вересня 2022 року (рішення Голови Верховного Суду від 10.05.2022 № 129/0/149-22); до 01 грудня 2022 року (рішення Голови Верховного Суду від 24.08.2022 № 403/0/149-22); до 01 березня 2023 року (рішення Голови Верховного Суду від 16.11.2022 № 525/0/149-22).

Крім того, Вища рада правосуддя рішенням від 28.02.2023 №162/0/15-23 відтермінувала набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи до внесення змін до цього Положення та доопрацювання програмного забезпечення автоматизованої системи документообігу.

З огляду на викладене, враховуючи, що розділ IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, в якому визначені особливості автоматизованого розподілу судових справ, не набрав чинності, у вирішенні питань, пов`язаних з автоматизованим розподілом судових справ, слід керуватися положеннями статей 6, 32 та підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України, а також правилами здійснення автоматизованого розподілу судових справи, визначеними у Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30.

Такі висновки щодо застосування статей 6, 32, пункту 17.4 Перехідних положень ГПК України, Положення, викладені у постановах Верховного Суду від 09.08.2023 у справі № 910/268/23, від 31.10.2023 у справі № 910/10417/22.

Так, за змістом абзацу 3 розділу ІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, автоматизована система забезпечує автоматизацію технологічних процесів обробки інформації в суді, зокрема розподіл судових справ між суддями (колегіями суддів).

Відповідно до пунктів 2.3.1., 2.3.2. зазначеного Положення розподіл судових справ здійснюється в суді у день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

- автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

- пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

- розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

- визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

- повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Отже, відповідно до Положення розподіл судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді є одним із способів визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи.

Згідно з частиною тринадцятою статті 32 ГПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Системний аналіз положень статей 6 і 32 ГПК України, з урахуванням пункту 17.4. Перехідних положень ГПК України, а також зазначених вище пунктів Положення про автоматизовану систему документообігу суду в частині порядку визначення судді для розгляду конкретної справи дає підстави для таких висновків:

- автоматизованою системою визначається суддя для розгляду конкретної справи, а не окремої заяви, клопотання, скарги та інших документів, крім випадків, коли розгляд таких документів в іншому (окремо від основної справи) провадженні встановлено процесуальним законом;

- після визначення автоматизованою системою судді для розгляду конкретної справи всі заяви, клопотання, скарги та інші документи, що надходять у цій справі, передаються цьому судді без застосування автоматизованого розподілу, оскільки предметом автоматизованого розподілу є саме конкретна справа, а не заява чи скарга у справі, крім випадків, встановлених процесуальним законом, наприклад, частиною 1 статті 323 ГПК України;

- Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, для визначення судді (судді-доповідача) застосовується в частині, що не суперечить приписам статті 32 ГПК України з огляду на вимоги пункту 17.4. Перехідних положень ГПК України, а тому перелік випадків передачі заяв (позовних заяв), клопотань, скарг та інших документів, що передаються у конкретній справі, раніше визначеному судді без застосування авторозподілу справи не є вичерпним.

Недотримання порядку визначення судді для розгляду конкретної справи може мати негативні процесуальні наслідки.

Передача судової справи раніше визначеному у судовій справі судді застосовується для авторозподілу справи, заяв, клопотань, скарг та інших документів, поданих після визначення автоматизованою системою судді (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи, та обумовлена процесуальною пов`язаністю розгляду таких документів в одній конкретній справі.

Оскільки раніше визначеному в судовій справі судді передаються заяви про забезпечення позову, а за частиною першою статті 138 ГПК України заява про забезпечення позову може бути подана як після подання позову, так і до подання позовної заяви, тому логічним і послідовним є висновок про те, що в разі, коли заяву про забезпечення позову подано до подання позовної заяви та визначено суддю (суддю-доповідача) для розгляду цієї конкретної справи, то відповідна позовна заява, яка подається в порядку, визначеному частиною третьою статті 138 ГПК України, також повинна бути передана раніше визначеному в цій судовій справі судді без застосування автоматизованого розподілу, тобто тому судді, який був раніше визначений для розгляду конкретної справи у зв`язку з поданням заяви про забезпечення позову.

Такі висновки щодо застосування статей 6, 32, пункту 17.4. Перехідних положень ГПК України, підпункту 2.3.44. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, викладені в постановах Верховного Суду від 17.05.2023 у справі №910/5851/22 та від 02.05.2024 у справі №910/15937/23.

Варто зауважити, що окремий розгляд позову та заяви про забезпечення позову у різних справах унеможливлює реалізацію приписів частин дев`ятої і тринадцятої статті 145 ГПК України щодо скасування заходів забезпечення позову судом, який розглядає позовну заяву по суті (аналогічного висновку Верховний Суд дійшов у постанові від 17.05.2023 у справі № 910/5851/22).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Правова конструкція "суд, встановлений законом" є структурним елементом права на справедливий суд, закріпленого статтею 6 Конвенції, що передбачає дві умови відповідності цьому критерію: організаційну (організація судової системи повинна регулюватися законами у їх буквальному значенні) та юрисдикційну (суд повинен діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

Термін "повноважний склад суду" слід сприймати як наявність повноважень суддів щодо здійснення ними своїх професійних обов`язків: компетентність у розумінні наявності повноважень на розгляд справ у суді відповідно до предмета спору, вирішення справ судом певної інстанції та судом, який має повноваження на розгляд справ у межах територіальної юрисдикції, визначеної ГПК України, що забезпечує право на розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

З огляду на вищенаведене, без виклику учасинків справи, суддя Морозов С.М. вважає за необхідне заявити самовідвід та передати матеріали справи №910/12770/23 раніше визначеному головуючому судді - Сіваковій В.В.

Керуючись ст. ст. ст. 35, 39, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву про самовідвід судді Морозова С.М. у справі № 910/12770/23 задовольнити.

2. Матеріали справи №910/12770/23 без застосування автоматизованого розподілу передати раніше визначеному головуючому судді - Сіваковій В.В.

3. Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій МОРОЗОВ