РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

27.11.2024Справа № 910/10447/24

Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., за участю секретаря судового засідання Тарасюк І.М., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа»

про визнання недійсними результатів аукціону та стягнення 102000,00 грн.

Представники сторін:

від позивача: Павленко С.О.;

від відповідача: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

26.08.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» з вимогами до Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа» про визнання недійсними результатів аукціону та стягнення 204000,00 грн.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що ним як переможцем електронного аукціону 12.03.2024, оформленого протоколом електронних торгів №RLE001-UA-057, було виявлено, що істотні характеристики лоту не відповідали заявленим, у зв`язку з чим договір оренди укладено не було, а тому перерахований гарантійний внесок підлягає поверненню позивачу у повному обсязі.

У прохальній частині позовної заяви позивачем було викладено клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2024 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» залишено без руху, встановлено позивачу строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, вказані судом в ухвалі від 02.09.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.09.2024 відкрито провадження у справі №910/10447/24, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, задоволено клопотання позивача про витребування доказів, підготовче засідання призначено на 02.10.2024, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

У підготовчому засіданні 02.10.2024 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 16.10.2024.

10.10.2024 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа» надійшли письмові пояснення, які суд долучив до матеріалі справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.10.2024 повторно витребувано у відповідача 1 документи, які витребовувались ухвалою суду від 09.09.2024.

У підготовчому засіданні 16.10.2024 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 06.11.2024.

04.11.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» про залишення без розгляду позову в частині заявлених позовних вимог до Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал».

У підготовчому засіданні 07.11.2024 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 13.11.2024.

12.11.2024 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про долучення доказів до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.11.2024 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» в частині позовних вимог до Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» залишено без розгляду.

У підготовчому засіданні 13.11.2024 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 27.11.2024.

У судове засідання з`явився представник позивача, надав усні пояснення по справі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання 27.11.2024 не з`явився, про призначене судове засідання був повідомлений належним чином шляхом надсилання ухвали суду до електронного кабінету відповідача.

У судовому засіданні 27.11.2024 судом було закінчено розгляд справи по суті та оголошено вступну і резолютивну частини рішення суду.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

В електронній торговій системі було розміщено оголошення наступного змісту «Нежитлове приміщення загальною площею 485 м. кв. розташоване на території київського електротехнічного заводу «Транссигнал» за адресою м. Київ, вул. Жилянська, 97 (Шевченківський район, поруч ТРЦ Україна; до метро Вокзальна 670 м., до зуп. Пл. Перемоги 50 м.). Приміщення ідеально підходить для розміщення СТО , ДЕТЕЙЛІНГУ, Автосервісу. Територія під цілодобовою охороною, асфальтований заїзд, можливість супутньої оренди паркомісць, офісу, складських приміщень. Приміщення оснащене необхідною потужністю, зручності в будівлі. Високі ворота дозволяють максимально використовувати приміщення для заїзду транспорту. Висота приміщення від 5.2 м. до 7 м., є кімнати для персоналу, бокс для покраски. Телефон для контактів».

Як вбачається з матеріалів справи, переможцем спірного аукціону став позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» (відповідно до Протоколу електронного аукціону №RLE001-UA-057), який сплатив гарантійний внесок у розмірі 204000,00 грн.

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач вказує на те, що ним як переможцем електронного аукціону 12.03.2024, оформленого протоколом електронних торгів №RLE001-UA-057, було виявлено, що істотні характеристики лоту не відповідали заявленим, у зв`язку з чим договір оренди укладено не було, а тому перерахований гарантійний внесок підлягає поверненню позивачу у повному обсязі.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

У статті 4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Під захистом легітимного інтересу розуміється відновлення можливості досягнення прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом.

Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Отже, захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав чи інтересів та звернулася за таким захистом до суду. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право (інтерес), і чи це право (інтерес) порушено відповідачем.

Положення частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України та статті 20 Господарського кодексу України передбачають такий спосіб захисту порушеного права, як визнання недійсним правочину (господарської угоди).

Цивільний кодекс України визначає правочин як дію особи, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; шляхом укладання правочинів суб`єкти цивільних відносин реалізують свої правомочності, суб`єктивні цивільні права за допомогою передачі цих прав іншим учасникам.

Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частин 1, 3 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1- 3 , 5 та 6 статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Законодавець встановлює, що наявність підстав для визнання правочину недійсним має визначатися судом на момент його вчинення. Для такого визнання з огляду на приписи статті 5 Цивільного кодексу України суд має застосувати акт цивільного законодавства, чинний на момент укладення договору (такі висновки сформульовано в постановах Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2018 у справі №905/1227/17 і від 13.07.2022 у справі №363/1834/17).

З аналізу правової природи відкритих торгів як способу забезпечення потреб замовника шляхом закупівлі товарів, робіт, послуг, ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення відкритих торгів, оформлення за їх результатом договору про закупівлю, є правочином, який може бути визнаний недійсним у судовому порядку з підстав недодержання при його вчиненні вимог, передбачених частинами 1- 3, 5, 6 статті 203 Цивільного кодексу України.

Наказом ДП «Прозорро.Продажі» №8 від 09.07.2018 затверджено Регламент роботи електронної торгової системи Prozorro.Продажі ЦБД2 щодо проведення електронних аукціонів з продажу/надання в оренду майна (активів)/передачі права (Регламент ЕТС).

Відповідно до п. 2.1 Регламенту ЕТС він регулює правові відносини, що виникають, чи можуть виникнути між адміністратором, організатором, операторами, користувачами та учасниками в процесі проведення електронних аукціонів в ЕТС. Якщо законодавством передбачені особливості для продажу/надання в оренду окремих видів майна (активів) або передачі права, то використання ЕТС здійснюється з урахуванням таких особливостей.

Цей Регламент ЕТС є обов`язковим до виконання адміністратором, організаторами аукціону, користувачами, учасниками, операторами (п. 2.5 Регламенту ЕТС).

Згідно з п. 5.9.3 Регламенту ЕТС організатор (Товариство з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа») зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі вчиняти всі необхідні дії та заходи щодо надання інформації про лот, який виставляється до продажу/надається в оренду/передається на електронних аукціонах, відповідно до документації про проведення аукціону, вносити зміни або скасовувати електронні аукціони на підставі відповідних рішень.

Відповідно до п. 5.9.5 Регламенту ЕТС організатор зобов`язаний надавати учасникам доступ до документів, що стосуються лоту, у спосіб, визначений законодавством, не пізніше ніж за 1 (один) робочий день до дня проведення електронного аукціону або в день звернення учасника, якщо такий учасник звернувся в останній день терміну прийняття заяв про участь/прийняття закритих цінових пропозицій.

Згідно з п. 5.9.6 Регламенту ЕТС організатор зобов`язаний підписати протокол електронного аукціону та опублікувати його в ЕТС через особистий кабінет протягом 6 (шести) робочих днів з дня, наступного за днем його формування. Вказаний строк спливає о 18.00 останнього дня строку, встановленого для його підписання та опублікування.

Відповідно до п. 5.9.7 Регламенту ЕТС організатор зобов`язаний укласти договір купівлі-продажу/оренди майна (активів) (договору, на підставі якого буде передане право) та опублікувати його через свій особистий кабінет в ЕТС протягом 20 (двадцяти) робочих днів з дня, наступного за днем формування протоколу електронного аукціону. Вказаний строк спливає о 18.00 останнього дня строку, встановленого для підписання та опублікування вказаного договору. Даний обов`язок виникає у організатора виключно за умови відсутності рішення про відміну електронного аукціону згідно з п. 7.3. Регламенту ЕТС.

У п. 10.5 Регламенту ЕТС визначено, що організатор електронного аукціону з оренди майна додатково до вимог, викладених у п. 5.9.7. Регламенту ЕТС, зобов`язаний після підписання договору оренди підписати та опублікувати акт прийому-передачі об`єкту оренди (за наявності) протягом 20 (двадцяти) робочих днів з дня, наступного за днем формування протоколу електронного аукціонів та отримати розрахунки відповідно до договору оренди.

Згідно з п. 5.9.8 Регламенту ЕТС організатор зобов`язаний з дати публікації оголошення в ЕТС, забезпечити можливість для потенційних покупців та організаторів електронних аукціонів ознайомлюватися з фізичними властивостями та станом майна (активів), що виставляється до продажу/надається в оренду через ЕТС, ознайомлюватись з умовами, що стосуються права, що передається, а також надавати запитувану інформацію та документи, що стосуються майна (активів)/права, заявлених до продажу/надання в оренду або передачі.

У п. 6.2 Регламенту ЕТС визначено, що оголошення щодо продажу/надання в оренду майна (активів)/передачі права публікується організатором в ЕТС не пізніше ніж за 7 (сім) календарних днів, оголошення щодо майна, що піддається швидкому псуванню, може опубліковуватися за процедурою продажу майна (активів) не пізніше ніж за 2 календарних дні, а для лотів з продажу необробленої деревини не пізніше ніж за 10 (десять) календарних днів до дати проведення аукціону та обов`язково повинно містити:

Оголошення щодо продажу майна/передачі права:

1) інформацію про власника майна (активів) та/або балансоутримувача такого майна, який здійснює продаж майна (активів) або особа, що уповноважена передати право;

2) дату електронного аукціону, умови та порядок оформлення участі в електронному аукціоні, перелік документів, які надаються учасниками, та вимоги до їх оформлення;

3) кінцевий термін прийняття заяв про участь в електронному аукціоні, визначений з урахуванням вимог пунктів 7.6, 12.5 Регламенту ЕТС

4) відомості про майно/право, його склад, характеристики, опис за родовими чи індивідуальними ознаками;

5) місцезнаходження майна, його фотографічні зображення (за наявності);

6) стартову ціну лота;

7) істотні умови купівлі-продажу майна (активів)/передачі права або проект відповідного договору купівлі-продажу майна (активів)/передачі права;

8) крок електронного аукціону;

9) розмір гарантійного та реєстраційного внесків;

10) вимоги організатора до потенційного покупця/набувача права (у випадку, якщо такі вимоги, ставляться організатором) та перелік документів, які повинні надаватись потенційними покупцями/набувачами права;

11) інформацію щодо реквізитів організатора для сплати коштів, а саме найменування отримувача, ідентифікатор отримувача (код за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків, у разі відсутності - серія і номер паспорта - для фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців) та номер банківського рахунку у форматі IBAN.

В оголошенні може зазначатися додаткова інформація, визначена організатором.

Судом встановлено, що в ЕТС було розміщено оголошення наступного змісту «Нежитлове приміщення загальною площею 485 м. кв. розташоване на території київського електротехнічного заводу «Транссигнал» за адресою м. Київ, вул. Жилянська, 97 (Шевченківський район, поруч ТРЦ Україна; до метро Вокзальна 670 м., до зуп. Пл. Перемоги 50 м.). Приміщення ідеально підходить для розміщення СТО , ДЕТЕЙЛІНГУ, Автосервісу. Територія під цілодобовою охороною, асфальтований заїзд, можливість супутньої оренди паркомісць, офісу, складських приміщень. Приміщення оснащене необхідною потужністю, зручності в будівлі. Високі ворота дозволяють максимально використовувати приміщення для заїзду транспорту. Висота приміщення від 5.2 м. до 7 м., є кімнати для персоналу, бокс для покраски Телефон для контактів».

Відповідно до п. 8.1 Регламенту ЕТС процес визначення переможця електронного аукціону передбачає автоматичну оцінку ЦБД цінових пропозицій учасників після завершення останнього раунду електронного аукціону та формування відповідного протоколу електронного аукціону, форми якого наведені в додатку 1 та додатку 2 до Регламенту ЕТС.

Відповідно до п. 8.2 Регламенту ЕТС переможцем електронного аукціону вважається учасник, що подав найвищу цінову пропозицію за лот, за умови, якщо таким учасником був зроблений щонайменше один крок аукціону, а у разі його дискваліфікації, відповідно до пункту 8.3. Регламенту ЕТС, учасник з наступною по величині ціновою пропозицією, за умови, якщо таким учасником був зроблений щонайменше один крок аукціону, а при однакових цінових пропозиціях - учасник, що подав її раніше, за умов відсутності належним чином оформленого листа (звернення) від останнього про відмову від очікування та натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті до моменту завершення періоду для завантаження договору купівлі-продажу/оренди (договору, на підставі якого буде передане право), укладеного з переможцем.

Як вбачається з матеріалів справи, переможцем спірного аукціону став позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» (відповідно до Протоколу електронного аукціону №RLE001-UA-057), розмір гарантійного внеску - 204000,00 грн.

Відповідно до п. 7.28 Регламенту ЕТС договір за результатами проведення електронного аукціону укладається між організатором та переможцем електронного аукціону у формі, передбаченій законодавством, та опубліковується організатором в ЕТС через особистий кабінет протягом 20 (двадцяти) робочих днів з дня, наступного за днем формування ЕТС протоколу електронного аукціону

У п. 7.29 Регламенту ЕТС зазначено, що переможець електронного аукціону зобов`язаний: - документально підтвердити свою відповідність вимогам організатора до покупця/орендаря майна (активів)/набувача права (у разі, якщо такі вимоги ставилися організатором до покупця/орендаря майна (активів)/набувача права). Організатор не має права ставити додаткові вимоги/витребовувати додаткові документи у переможця електронного аукціону, окрім тих, що вказані у оголошенні щодо продажу/надання в оренду майна (активів)/передачі права; - підписати протокол електронного аукціону протягом 4 (чотирьох) робочих днів з дня, наступного за днем його формування в ЦБД та надати його оператору, через електронний майданчик якого ним було подано цінову пропозицію; - укласти договір купівлі-продажу/оренди (договору, на підставі якого буде передане право) з організатором протягом 18 (вісімнадцяти) робочих днів з дня наступного за днем формування протоколу електронного аукціону та провести розрахунки з організатором відповідно до умов договору; - виконувати вимоги пункту 7.32 цього Регламенту.

Відповідно до п. 10.6 Регламенту ЕТС переможець електронного аукціону з оренди майна (активів) додатково до вимог, викладених у п. 7.29 Регламенту ЕТС, зобов`язаний після підписання договору оренди підписати акт прийому-передачі об`єкту оренди протягом 20 (двадцяти) робочих днів з дня, наступного за днем формування протоколу електронного аукціону та провести розрахунки відповідно до договору оренди. Електронні аукціони з оренди майна (активів) вважаються завершеними з моменту проведення розрахунків відповідно до договору оренди, що підтверджується шляхом присвоєння організатором такому електронному аукціону статусу "Аукціон завершено. Договір підписано". У випадку, коли організатором було присвоєно електронному аукціону з оренди майна (активів) статус "Аукціон завершено. Договір підписано" такий аукціон у будь-якому випадку вважається завершеним, незалежно від проведення розрахунків за договором.

У п. 8.3 Регламенту ЕТС вказано, що у разі невиконання переможцем електронного аукціону пункту 7.29. Регламенту ЕТС, організатор у межах строку 18 (вісімнадцяти) робочих днів з дня наступного за днем формування протоколу електронного аукціону, через особистий кабінет дискваліфікує переможця електронного аукціону з детальним обґрунтуванням причин такої дискваліфікації, що завантажується в ЕТС. У разі дискваліфікації переможця електронного аукціону на підставі невиконання ним вимог пункту 7.29. Регламенту ЕТС у частині положень щодо проведення розрахунків з організатором відповідно до умов договору (за умови їх наявності), така дискваліфікація здійснюється організатором протягом 7 (семи) робочих днів з моменту укладення договору. В будь-якому разі організатор має право здійснити дискваліфікацію переможця електронного аукціону відповідно до вимог абзацу першого та/або другого цього пункту Регламенту ЕТС не пізніше моменту опублікування договору в ЕТС відповідно до вимог пункту 7.28. Регламенту ЕТС. У такому випадку ЦБД формує новий протокол електронного аукціону з визначенням переможцем електронного аукціону учасника з наступною по величині ціновою пропозицією за умови, якщо таким учасником був зроблений щонайменше один крок аукціону, а при однакових цінових пропозиціях - учасника, що подав її раніше, за умови, якщо таким учасником був зроблений щонайменше один крок аукціону та за умови відсутності від нього відповідного листа (звернення) щодо відмови від очікування та відсутності факту натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті, відповідно до пункту 8.2 Регламенту ЕТС.

Позивач у позовній заяві пояснив, що 27.03.2024 його представники провели обстеження будівлі лоту, за результатами якого було виявлено, що фактична площа приміщень, які були предметом аукціону, не відповідає заявленій, а саме: фактична площа складає лише 417 м. кв. замість 485 м. кв.

Як вказує позивач, зазначена різниця в площі мали б серйозні наслідки для використання приміщення за запланованим функціональним призначенням для нього. Крім того, було виявлено, що приміщення знаходиться в аварійному стані і потребує значних капітальних вкладень для ремонту та відновлення.

За результатами виявлення невідповідності істотних характеристик лоту, 04.04.2024 позивачем була подана відповідна скарга до Комісії з розгляду скарг та підготовки пропозицій при Міністерстві економіки України. Відповідно до витягу з протоколу №6 від 09.05.2024 Комісією встановлено неможливість розгляду скарги в Порядку затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 15 липня 2020 №647, оскільки майно аукціону не належить до державного або комунального майна.

Не зважаючи на неможливість укладення договору за результатами аукціону в частині передачі позивачу приміщення заявленою площею 485 кв.м., ПрАТ «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» було прийнято рішення про відміну аукціону на підставі п. 7.29 Регламенту ЕТС.

За результатами такого рішення позивач отримав лист оператора Товариства з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа» від 29.04.2024 яким було повідомлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» не виконало дії, передбачені п.7.29 Регламенту з підписання договору, а відтак сплачений ним гарантійний внесок не буде повернений переможцю електронного аукціону та буде перерахований оператором (за вирахуванням винагороди оператора в розмірі 50 відсотків суми гарантійного внеску) на рахунок організатора протягом 3 (трьох) робочих днів з дня наступного за днем закінчення строків, встановлених для здійснення таких дій.

При цьому, позивач зазначає, що він не отримував проекту договору оренди на підписання від Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал», оскільки між сторонами не було досягнено згоди щодо істотної умови договору - площі приміщення, відтак, знаючи позицію позивача, відповідач 1 перестав виходити на зв`язок з приводу підписання договору.

Судом встановлено, що за посиланням https://bid.neb.org.ua/auction/award/RLE001-UA-057 міститься інформація про те, що спірний електронний аукціон є таким, що не відбувся, переможця дискваліфіковано у зв`язку з відмовою або непідписанням договору оренди.

З приводу цього суд зазначає, що у п. 7.29 Регламенту ЕТС зазначено, що переможець електронного аукціону зобов`язаний: - документально підтвердити свою відповідність вимогам організатора до покупця/орендаря майна (активів)/набувача права (у разі, якщо такі вимоги ставилися організатором до покупця/орендаря майна (активів)/набувача права). Організатор не має права ставити додаткові вимоги/витребовувати додаткові документи у переможця електронного аукціону, окрім тих, що вказані у оголошенні щодо продажу/надання в оренду майна (активів)/передачі права; - підписати протокол електронного аукціону протягом 4 (чотирьох) робочих днів з дня, наступного за днем його формування в ЦБД та надати його оператору, через електронний майданчик якого ним було подано цінову пропозицію; - укласти договір купівлі-продажу/оренди (договору, на підставі якого буде передане право) з організатором протягом 18 (вісімнадцяти) робочих днів з дня наступного за днем формування протоколу електронного аукціону та провести розрахунки з організатором відповідно до умов договору; - виконувати вимоги пункту 7.32 цього Регламенту.

Однак, як вказує позивач та такі обставини не заперечувались Приватним акціонерним товариством «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» під час розгляду судом справи, проект договору так і не був надісланий для підписання позивачу через невідповідність характеристик об`єкта оренди, наведених в оголошенні, з реальними характеристиками.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, 08.11.2024 Приватне акціонерне товариство «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» повернуло позивачу частину сплаченого гарантійного внеску у сумі 102000,00 грн, у зв`язку з чим позивачем було подано заяву про залишення без розгляду позову в частині позовних вимог до Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал».

Таким чином, зважаючи на викладені обставини та враховуючи, що істотні ознаки (характеристики) об`єкта оренди, які були наведені в оголошенні, не відповідали реальним істотним ознакам об`єкта оренди, а також беручи до уваги, що Приватне акціонерне товариство «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» не надсилало позивачу для підписання договір оренди майна, суд дійшов висновку в обґрунтованості позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» щодо визнання недійсним результатів електронного аукціону з оренди частини нежитлового приміщення Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» №RLE001-UA-.

У Регламенті ЕТС зазначено, що гарантійний внесок - спосіб забезпечення виконання учасником зобов`язань щодо участі у електронному аукціоні, що підлягає внесенню користувачем для набуття статусу учасника електронного аукціону шляхом перерахування (або донарахування) коштів на рахунок оператора електронного майданчика. Гарантійний внесок встановлюється організатором аукціону у розмірі від 5 до 10 % від стартової ціни лота та зазначається в умовах продажу/надання в оренду майна (активів)/передачі права та оголошенні про проведення аукціону.

Відповідно до п. 9.2 Регламенту ЕТС за участь у електронному аукціоні після його завершення операторами стягуються реєстраційні внески учасників, що були сплачені ними при поданні заяви про участь в електронному аукціоні у наступному розмірі: 1) у разі, коли стартова ціна лота/стартова орендна плата становить не більш як 20 тис. гривень, - один неоподатковуваний мінімум доходів громадян; 2) у разі, коли стартова ціна лота/стартова орендна плата становить не більш як 50 тис. гривень, - сім неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; 3) у разі, коли стартова ціна лота/стартова орендна плата становить не більш як 200 тис. гривень, - двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; 4) у разі, коли стартова ціна лота/стартова орендна плата становить не більш як 1 млн. гривень, - тридцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян; 5) у разі, коли стартова ціна лота/стартова орендна плата становить більш як 1 млн. гривень, - сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Фактичний розмір реєстраційного внеску зазначається в протоколі електронного аукціону. Оператор, через електронний майданчик якого надано найвищу цінову пропозицію, протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту публікації договору купівлі-продажу (договору, на підставі якого буде передане право) відповідного лоту в ЕТС вираховує із суми гарантійного внеску, внесеного переможцем електронного аукціону, плату за участь (винагороду) у розмірі, що становить 5 відсотків ціни продажу лоту (з урахуванням податку на додану вартість). У випадку невиконання переможцем дій, передбачених п.7.29 Регламенту ЕТС, плата за участь (винагорода) оператора становить 50 відсотків гарантійного внеску такого переможця. Фактичний розмір плати за участь (винагороди) зазначається в протоколі електронного аукціону.

У п. 9.3 Регламенту ЕТС визначено, що оператор, через електронний майданчик якого надано найвищу цінову пропозицію, перераховує на рахунок переможця електронного аукціону залишок гарантійного внеску (за наявності такого залишку), за вирахуванням винагороди оператора, визначеної п. 9.2 Регламенту ЕТС, не пізніше 3 (трьох) робочих днів з моменту публікації договору купівлі-продажу/оренди (договору, на підставі якого буде передане право) відповідного лоту в ЕТС. За заявою переможця, поданої до оператора, через електронний майданчик якого надано найвищу цінову пропозицію не пізніше дати формування протоколу електронного аукціону та за умови погодження такого перерахування оператором, залишок гарантійного внеску (за наявності такого залишку), за вирахуванням винагороди оператора, визначеної п. 9.2 Регламенту ЕТС, може бути перераховано організатору електронного аукціону в рахунок оплати ціни продажу відповідного лота.

Згідно з п. 9.8 Регламенту ЕТС у разі відміни електронних аукціонів або визнання їх такими, що не відбулися, до моменту укладення договору купівлі-продажу/оренди (договору, на підставі якого буде передане право), операторами електронних майданчиків повертаються реєстраційні внески учасникам (окрім випадків, визначених п. 7.14 та 8.4. Регламенту).

Відповідно до п. 8.4 Регламенту ЕТС у випадку дискваліфікації учасника з наступною по величині ціновою пропозицією, якого ЦБД визначила переможцем електронного аукціону, відповідно до пункту 8.3 цього Регламенту, ЕТС автоматично присвоює електронному аукціону статус «Аукціон не відбувся». Гарантійний внесок у такому випадку переможцю електронного аукціону та учаснику з наступною по величині ціновою пропозицією, якого ЦБД визначила переможцем електронного аукціону, не повертається. Реєстраційний внесок у такому випадку не повертається усім учасникам такого електронного аукціону.

Згідно з п. 9.9 Регламенту ЕТС у випадку невиконання переможцем дій, передбачених п.7.29 Регламенту ЕТС, сплачений ним гарантійний внесок не повертається такому переможцю електронного аукціону та перераховується оператором, через якого надано найвищу цінову пропозицію (за вирахуванням винагороди оператора в розмірі 50 відсотків суми гарантійного внеску), на рахунок організатора протягом 3 (трьох) робочих днів з дня наступного за днем закінчення строків, встановлених для здійснення таких дій.

Оскільки суд дійшов висновку в необґрунтованості та недоведеності інформації про невиконання позивачем п. 7.29 Регламенту ЕТС та вирішив задовольнити позовні вимоги про визнання недійсним результатів електронного аукціону з оренди частини нежитлового приміщення Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» №RLE001-UA-, позовні вимоги про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа» гарантійного внеску у розмірі 102000,00 грн також є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Судовий збір покладається на відповідача у зв`язку з задоволенням позову у повному обсязі (відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними результати електронного аукціону з оренди частини нежитлового приміщення Приватного акціонерного товариства «Київський електротехнічний завод «Транссигнал» №RLE001-UA-.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Національна електронна біржа» (04071, м. Київ, вул. Хорива, буд. 7, 3-й поверх; ідентифікаційний код: 38811542) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Автопарк.ЮА» (03040, м. Київ, вул. Васильківська, буд. 2а, офіс 12; ідентифікаційний код: 43297620) грошові кошти у розмірі 102000 (сто дві тисячі) грн 00 коп. та судовий збір у розмірі 3044 (три тисячі сорок чотири) грн 00 коп.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з ч. 1 ст. 256 та ст. 257 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складено та підписано 09.02.2024.

Суддя О.М. Спичак