СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2024 року м. Харків Справа № 922/330/22

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А. , суддя Хачатрян В.С.,

при секретарі судового засідання , Погребняк А. М.,

від сторін: не прибули,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Чайки Ольги Андріївни (вх.2387х/1) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 13.09.2024 (повний текст складено 13.09.2024) у справі №922/330/22, (суддя Рильова В.В. )

за результатом розгляду заяви боржника, Чайки Ольги Андріївни про скасування судового наказу разом із клопотанням про поновлення процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу (вх.№22756 від 10.09.2024)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес позика", м. Київ,

до Фізичної особи - підприємця Чайки Ольги Андріївни, м. Балаклія, Харківської області,

про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості у розмірі 103136,05грн

ВСТАНОВИВ:

31.01.2022 до Господарського суду Харківської області надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес позика" про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з Фізичної особи - підприємця Чайки Ольги Андріївни заборгованості, нарахованої з посиланням на неналежне виконання боржником взятих на себе зобов`язань за договором №084526-КС-002 про надання кредиту від 29.09.2020 у розмірі 103 136,05 грн.

За результатами розгляду вказаної заяви 07.02.2022 суд видав наказ.

28.08.2024 до Господарського суду Харківської області від боржника через систему "Електронний суд" надійшла заява про скасування судового наказу (вх.№21501 від 28.08.2024).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.09.2024 р. заяву Фізичної особи-підприємця Чайки Ольги Андріївни про скасування судового наказу у справі №922/330/22 повернуто заявнику без розгляду.

10.09.2024 до Господарського суду Харківської області від фізичної особи-підприємця надійшла заява про скасування судового наказу разом із клопотанням про поновлення процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу (вх.№22756 від 10.09.2024).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.09.2024 відмовлено у задоволенні клопотання Чайки Ольги Андріївни про поновлення процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу (вх.№22756 від 10.09.2024) у справі №922/330/22. Заяву боржника Чайки Ольги Андріївни про скасування судового наказу від 07.02.2022 у справі №922/330/22 (вх.№22756 від 10.09.2024) повернуто заявнику без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, представник Чайки Ольги Андріївни, адвокат Лисенко Андрій Олександрович через підсистему Електронний суд звернулася до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними та поновити їх, скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області у справі №922/330/22 від 13.09.2024 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Посилається, що він, як представник боржника ознайомився з матеріалами справи

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.11.2024 р. поновлено процесуальний строк апелянту на оскарження ухвали Господарського суду Харківської області від 13.09.2024 у справі №922/330/22, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Чайки Ольги Андріївни (вх.2387х/1) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 13.09.2024 у справі №922/330/22 , встановлено учасникам справи строк до 02.12.2024 включно для подання відзивів на апеляційну скаргу з доказами їх надсилання (доданих до них документів) іншим учасникам справи, витребувано матеріали оскарження по справі № 922/330/22 з Господарського суду Харківської області. Призначено справу до розгляду на 05.12.2024 р.

У судове засідання, призначене на 05.12.2024 р. представники сторін не з`явилися. Про час та місце проведення судового засідання сторони повідомлялися належним чином. Явка представників сторін у судове засідання судовою колегією не визнавалася обов`язковою.

Відповідно до приписів статті 271 Господарського процесуального кодексу України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. ( ч.1 ст.271 ГПК України)

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. (ст.269 ГПК України)

Заслухавши доповідь головуючого по справі ( суддю доповідача), дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права судова колегія приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги враховуючи нижче викладене.

З матеріалів справи убачаються такі обставини справи

31.01.2022 до Господарського суду Харківської області надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес позика" про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з Фізичної особи - підприємця Чайки Ольги Андріївни заборгованості, нарахованої з посиланням на неналежне виконання боржником взятих на себе зобов`язань за договором №084526-КС-002 про надання кредиту від 29.09.2020 у розмірі 103 136,05 грн.

За результатами розгляду вказаної заяви, 07.02.2022 суд видав наказ, копію якого разом із заявою стягувача та доданими до неї документами 08.02.2022 надіслав на адресу місцезнаходження Фізичної особи-підприємця Чайки Ольги Андріївни, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ( АДРЕСА_1 ).

16.02.2022 конверт із зазначеними документами повернувся на адресу суду з відміткою працівників пошти про причини повернення "адресат відсутній за вказаною адресою".

28.08.2024 до Господарського суду Харківської області від боржника через систему "Електронний суд" надійшла заява про скасування судового наказу (вх.№21501 від 28.08.2024).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.09.2024 заяву Фізичної особи-підприємця Чайки Ольги Андріївни про скасування судового наказу у справі №922/330/22 повернуто заявнику без розгляду.

10.09.2024 до Господарського суду Харківської області від боржника надійшла заява про скасування судового наказу разом із клопотанням про поновлення процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу (вх.№22756 від 10.09.2024).

Клопотання про поновлення процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу від 07.02.2022 обґрунтовано наступним. Як стверджує боржник, матеріали справи не містять підтверджень отримання ФОП Чайкою О.А. копії судового наказу та доданих до неї документів. Крім того, у заяві зазначено, що оскільки представник боржника - адвокат Лисенко А.О. ознайомився із матеріалами справи №922/330/22 лише 20.08.2024, на думку боржника, саме з 20.08.2024 судовий наказ є отриманим боржником. З огляду на вищевказане, боржник зазначає, що 15-денний строк для подання заяви про скасування судового наказу спливає 04.09.2024. При цьому, заяву про скасування судового наказу було подано боржником 28.08.2024, проте ухвалою суду від 04.09.2024 вказану заяву повернуто заявнику без розгляду. Зважаючи на вказане вище, боржник просить суд визнати причини пропуску процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу поважними та поновити його.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 13.09.2024 р. у справі №922/330/22 у задоволені клопотання боржника Чайки Ольги Андріївни про поновлення процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу ( вх.№22756 від 10.09.2024) у справі № 922/330/22 відмовлено. Заяву боржника - Чайки Ольги Андріївни про скасування судового наказу від 07.02.2022 у справі № 922/330/22 ( вх.№22756 від 10.09.2024 повернуто заявнику без розгляду.

Згідно із частиною 2 статті 12 Господарського процесуального кодексу України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Відповідно до приписів частини 1 статті 147 Господарського процесуального кодексу України , судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 148 цього Кодексу.

Судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. ( ч.1 ст.148 ГПК України)

Суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника. За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу. Судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований в порядку, передбаченому цим розділом. ( ст.154 ГПК України)

Як убачається з матеріалів справи, 07.02.2022 Господарським судом Харківської області видано судовий наказ у справі № 922/330/22 про стягнення з ФОП Чайки Ольги Андріївни на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Бізнес позика боргу в сумі 103 136,05 грн та витрат зі сплати судового збору у сумі 248,10 грн.

Відповідно до частини 1 статті 156 Господарського процесуального кодексу України після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові до його електронного кабінету, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного.

Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. ( ст.157 ГПК України)

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті. У разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Частиною 2 статті 158 Господарського процесуального кодексу України визначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною 1 статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Відповідно до приписів статті 118 Господарського процесуального кодексу України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Таким чином, Господарським процесуальним кодексом України чітко встановлено процесуальну поведінку, відповідно до якої учасники справи зобов`язані діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строків на подання заяви боржника про скасування судового наказу. Для цього особа, зацікавлена у поданні такої заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, у передбачені законодавством строки.

Водночас інститут строків в господарському процесі сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників господарського процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дотримання процесуальної дисципліни учасників судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ГПК України певних процесуальних дій (подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/186/21).

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина 1 статті 119 ГПК України).

З наведеного вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідної заяви (клопотання) скаржника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк був пропущений та чи підлягає він поновленню.

ГПК України не пов`язує право суду визнати поважною причину пропуску процесуального строку з вичерпним колом обставин, що його спричинили.

Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування заяви (клопотання) про його поновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Інститут строків в господарському процесі сприяє досягненню юридичної визначеності, а також стимулює учасників господарського процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ГПК певних процесуальних дій (подібний висновок наведено в постанові Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/186/21).

Як убачається з матеріалів справи, копію судового наказу від 07.02.2022 у справі №922/330/22 разом із заявою стягувача та доданими до неї документами 08.02.2022 було надіслано на адресу місцезнаходження Фізичної особи-підприємця Чайки Ольги Андріївни, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ( АДРЕСА_1 ), в порядку статті 156 ГПК України. Однак, зазначене відправлення не вручено адресатові та повернуто до суду із позначкою "адресат відсутній за вказаною адресою", згідно Довідки про причини повернення/досилання відділення поштового зв`язку Укрпошти від 10.02.2022 (а.с.89).

За змістом частини п`ятої статті 242 Господарського процесуального кодексу України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Згідно з положеннями частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (пункт 3);

день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (пункт 4);

день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (пункт 5).

В матеріалах справи відсутні підтвердження наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд зазначає, що факт неотримання боржником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав судовий наказ від 07.02.2022 для вчинення відповідних дій за належною адресою та який повернувся до суду у зв`язку з його неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і не звернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Згідно до правовою позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17(П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19 від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 27.02.2023 у справі №909/548/16(909/947/20), направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду.

Таким чином, судовий наказ у справі №922/330/22 від 07.02.2022 є таким, що вручено боржнику 15.02.2022. З огляду на викладене, останнім днем для подання до суду заяви про скасування судового наказу було 02.03.2022.

Жодних заяв чи клопотань в означений період до суду від боржника не надходило.

Доводи боржника про те, що він (відповідач) в особі свого представника адвоката Лисенка А.О. про існування вказаного наказу дізнався тільки 20.08.2024 (з моменту ознайомлення адвоката з матеріалами справи) оцінюються судом критично, з огляду на те, що відносини представництва між боржником і його представником стосуються добросовісності та належності виконання останнім своїх обов`язків представника, неналежне виконання яких не може слугувати підставами для поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу.

Посилання представника боржника на те, що він як представник (адвокат) ознайомився з текстом судового наказу 20.08.2024, як на чинники, від виникнення яких потрібно вести відлік строку на подання заяви про скасування судового наказу, не прояснюють і не виправдовують того, чому боржник не подав таку заяву до суду вчасно (у строк, встановлений ГПК України) (ухвала ВП ВС від 05.10.2023 у справі № 9901/218/21).

Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що ознайомлення адвоката з текстом судового наказу 20.08.2024, не є обставиною, з якою закон пов`язує можливість визнати поважними причини пропуску самою стороною тих чи інших процесуальних строків, оскільки відповідно до положень частини 1 статті 61 Господарського процесуального кодексу України, представник свої повноваження здійснює від імені особи, яку він представляє, а відтак, дії або бездіяльність сторони, допущені до вступу у справу нового представника є для нього обов`язковими.

Крім того, з матеріалів справи убачається, що представник боржника 01.08.2024 через систему Електронний суд звертався до Господарського суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді. Проте, звернення представника боржника з заявою про скасування судового наказу відбулося через систему Електронний суд 27.08.2024р., тобто майже через 26 днів.

Крім того, 20.08.2024 р. від представника боржника на адресу Господарського суду Харківської області надходила заява про ознайомлення з матеріалами справи.

Ознайомлення з матеріалами справи відбулося лише 23.08.2024 р, про що свідчить особистий напис представника боржника на заяві ( а.с.102).

З огляду на наведене, твердження заявника апеляційної скарги про те, що він ознайомився з наказом господарського суду Харківської області лише 20.08.2024 р. не підтверджується матеріалами справи

Як правильно зазначив суд першої інстанції, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити безладного перебігу судового процесу (пункт 27 рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", заява № 24402/02).

Згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, та як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішення питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства. При цьому, Європейський суд з прав людини провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом.

Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

З огляду на наведене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення клопотання боржника про поновлення процесуального строку на подання заяви про скасування судового наказу (вх.№ 22756 від 10.09.2024) у справі № 922/330/22.

Скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом ( ч.2 ст.118 ГПК України).

Заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. ( ч.2 ст.158 ГПК України)

Таким чином, на підставі частини 2 статті 158 Господарського процесуального кодексу України заява боржника - Чайки Ольги Андріївни про скасування судового наказу (вх.№22756 від 10.09.2024) у справі № 922/330/22 підлягала поверненню без розгляду.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. ( ст.276 ГПК України)

В даному випадку, судова колегія приходить до висновку, що оскаржувана ухвала судом першої інстанції прийнята з додержанням норм матеріального та процесуального права у зв`язку з чим, ухвала суду першої інстанції залишається без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 271, 275, 276, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Чайки Ольги Андріївни , на ухвалу Господарського суду Харківської області від 13.09.2024 у справі № 922/330/22 - залишити без задоволення.

2.Ухвалу Господарського суду Харківської області від 13.09.2024 у справі №922/330/22 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачено ст. 286 -289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 09.12.2024

Головуючий суддя О.І. Склярук

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя В.С. Хачатрян