ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

28.11.2024 м.Дніпро Справа № 908/1637/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі судді: Верхогляд Т.А.

розглянувши апеляційну скаргу Громадської організації «ПРОТЕКТ» на рішення господарського суду Запорізької області від 09.09.2024 року у справі №908/1637/24 (суддя Боєва О.С.)

за позовом: Концерну «Міські теплові мережі», м. Запоріжжя

до відповідача: Громадської організації «ПРОТЕКТ», м. Запоріжжя

про стягнення суми 124 688,80 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду апорізької області від 09.09.2024 року у справі №908/1637/24 позов задоволено.

Стягнуто з Громадської організації «ПРОТЕКТ», (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 80А, офіс 161) на користь Концерну «Міські теплові мережі», (69091, м. Запоріжжя, вул. Героїв полку «Азов», буд. 137) суму 124 688 (сто двадцять чотири тисячі шістсот вісімдесят вісім) грн 80 коп. заборгованості.

Стягнуто з Громадської організації «ПРОТЕКТ», (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 80А, офіс 161) на користь Концерну «Міські теплові мережі», (69091, м. Запоріжжя, вул. Героїв полку «Азов», буд. 137) суму 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 00 коп. витрат зі сплати судового збору.

Справа розглядалась без виклику сторін.

09.10.2024 року було видано судові накази.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

В обгрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначив, що 07.10.2024 року дізнався про оскаржуване рішення під час ознайомлення представника з матеріалами справи.

Подану апеляційну скаргу слід залишити без руху з огляду на наступне:

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлені форма і зміст апеляційної скарги, зокрема, п. 2 ч. 3 цієї статті передбачено, що до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Згідно до ч .2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Стаття 4 Закону України Про судовий збір встановлює розміри ставок судового збору. Судовий збір справляється у відповідному розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 2.4 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду судовий збір становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Сума судового збору, що підлягає сплаті за розгляд апеляційної скарги у даній справі становить 3 633,60 грн.

Апелянт не надав доказу сплати судового збору у встановленому законом обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За приписами ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення постановлене господарським судом 09.09.2024 року, повний текст складено 09.09.2024 року.

В матеріалах справи наявне поштове повернення з адреси (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, б.80А, оф.161) відповідача з відміткою поштового віддлінення - "за закінченням терміну зберігання".

З апеляційною скаргою звернувся 28.10.2024 року (відповідно дати зазначеної на апеляційній скарзі).

Доречі, апелянтом в апеляційній скарзі вказана адреса: 69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, б.80А, оф.161.

Наявність або відсутність підстав для задоволення заяви про відновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги визначається за правилами частини другої статті 256 ГПК. Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги з огляду на приписи статті 256 ГПК повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. До клопотання чи заяви мають бути подані докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

При цьому Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.

Таким чином, у кожному випадку суд з врахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обгрунтування клопотання про його відновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Слід зазначити, що суд може поновити строк на апеляційне оскарження лише у виняткових випадках, тобто причини поновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не враховувати який вважалось би несправедливим та таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Апеляційний суд, розглянувши наведене обґрунтування причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення у даній справі, дійшов висновку, що підстава, наведена скаржником у апеляційній скарзі, не може вважатися поважною.

Законом України №3200-IX від 29.06.2023 року внесені зміни до Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами. Вказані зміни набрали чинності з 18.10.2023 року.

Відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до ч.2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

У разі, якщо апелянт не усуне недолік апеляційної скарги в строк, установлений судом, заява вважається неподаною та повертається скаржнику (ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись ст. ст. 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Громадської організації «ПРОТЕКТ» на рішення господарського суду Запорізької області від 09.09.2024 року у справі №908/1637/24 залишити без руху.

Апелянту протягом 10 днів з дати отримання даної ухвали надати: доказ сплати судового збору у розмірі 3 633,60 грн, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку з відповідними доказами.

У разі не усунення недоліків у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Верхогляд