РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

14.11.2024Справа № 910/6498/23
За позовом Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Моніторинг"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕТГ Солар 2"

про стягнення 783090,00 грн

Суддя Усатенко І.В.

Секретар судового засідання Жалоба С.Р.

Представники учасників справи:

від позивача: Михайлова Н.М.

від відповідача: Молчанов А.Г.

від третьої особи: не з`явились

У судовому засіданні 14.11.2024, в порядку ст. 240 ГПК України, було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Моніторинг" про стягнення 783090,00грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором № 819/03 від 01.10.2019.

Ухвалою суду від 01.05.2023 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

15.05.2023 від позивача через канцелярію суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви на виконання ухвали від 01.05.2023.

Ухвалою суду від 22.05.2023 відкрито провадження у справі № 910/6498/23, вирішено, розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи, надано відповідачу строк у 15 днів з дати отримання ухвали на подання відзиву.

22.06.2023 через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує, посилаючись на закінчення строку дії договору та не доведеності завдання саме відповідачем збитків позивачу.

12.07.2023 через канцелярію суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач підтримує позовні вимоги, та заперечує проти доводів відповідача.

Ухвалою суду від 31.07.2023 вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 21.08.2023, залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕТГ Солар 2" (52200, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вулиця Кропоткіна, будинок 14, корпус 2, ідентифікаційний код 41581331) у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

08.08.2023 через канцелярію суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

21.08.2023 через канцелярію суду від третьої особи надійшли письмові пояснення, в яких вона підтримує позовні вимоги у повному обсязі.

В підготовчому засіданні 21.08.2023 оголошено перерву до 05.10.2023.

28.08.2023 через канцелярію суду від відповідача надійшли письмові пояснення.

06.09.2023 через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про призначення у справі судової експертизи.

29.09.2023 від позивача через канцелярію суду надійшли заперечення на клопотання про призначення у справі судової експертизи.

12.10.2023 через канцелярію суду від відповідача надійшли письмові пояснення, до яких долучено типу схему стропування прохідного вводу, за якою підрядником здійснювалось стропування пошкодженого ізолятора.

20.10.2023 через канцелярію суду від позивача надійшла відповідь на письмові пояснення.

Ухвалою суду від 23.10.2023 призначено у справі судову експертизу та зупинено провадження у справі. Проведення судової експертизи доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

26.10.2023 від позивача надійшло клопотання про доручення додаткових документів.

16.02.2024 від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист, яким повідомлено, що в зв`язку з відсутністю у інституту необхідного обладнання для проведення даної експертизи та надання обґрунтованих відповідей на поставлені питання, суду запропоновано звернутись до відповідних акредитованих випробувальних лабораторій. Матеріали справи повернуто до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою суду від 26.02.2024 поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання на 21.03.2024, запропоновано сторонам надати суду пропозиції щодо експертних установ (інститутів), які мають необхідну кваліфікацію та можливість для проведення судової експертизи у даній справі.

28.02.2024 від позивача надійшла заява про відкладення провадження у справі.

В підготовчому засіданні 21.03.2024 оголошено перерву до 04.04.2024.

04.04.2024 від відповідача надійшли письмові пояснення

Ухвалою суду від 04.04.2024 призначено у справі № 910/6498/23 судову експертизу. Проведення судової експертизи доручено Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

27.05.2024 від експерта надійшло клопотання про надання додаткових доказів та повідомлення про відсутність у нього необхідних знань для надання відповідей на частину питань.

Ухвалою суду від 03.06.2024 поновлено провадження у справі, задоволено клопотання судового експерта. Зобов`язано сторін протягом 10 днів з дати отримання даної ухвали надати суду визначені експертом докази. Зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

10.06.2024 від ТОВ "Енерго Моніторинг" надійшли письмові пояснення, в яких зазначено про відсутність у особи витребуваних експертом документів. Також, сторона не заперечувала проти проведення експертизи щодо питання, яке не виходить за межі спеціальних знань експерта.

12.07.2024 пояснення були направлені на адресу експертної установи.

18.07.2024 від позивача надійшла заява з додатками, на виконання вимог ухвали суду, в якій позивач вказує, що строк на подання доказів ним було пропущено з огляду на закінчення довіреності представника та віддаленістю місцезнаходження позивача. В зв`язку з зазначеним, позивач просить продовжити йому строк на подання доказів.

29.07.2024 від експертної установи надійшли матеріали господарської справи № 910/6498/23 та повідомлення про неможливість проведення судової експертизи, в зв`язку з не задоволенням клопотання експерта.

Ухвалою суду від 09.08.2024 поновлено провадження у справі №910/6498/23. Підготовче засідання призначено на 22.08.2024.

19.08.2024 від відповідача до суду надійшли письмові пояснення по справі.

20.08.2024 від позивача до суду надійшли письмові пояснення по справі.

У підготовчому засіданні 22.08.2024 суд розглянуто клопотання про поновлення строків для долучення доказів до матеріалів справи, подане позивачем.

Суд протокольною ухвалою відмовив у задоволенні клопотання позивача про поновлення строків у зв`язку з необґрунтованістю. Клопотання про долучення доказів до матеріалів справи суд залишає без розгляду.

Ухвалою суду від 22.08.2024 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті на 16.09.2024.

В судовому засіданні 16.09.2024 оголошено перерву до 28.10.2024.

В судовому засіданні 28.10.2024 оголошено перерву до 14.11.2024, зобов`язано сторін надати суду письмові пояснення.

11.11.2024 від позивача надійшли письмові пояснення на вимогу суду.

12.11.2024 від відповідача надійшли письмові пояснення на вимогу суду та клопотання про долучення доказів.

В судове засідання 14.11.2024 представник третьої особи не з`явився, про дату та час судового розгляду був повідомлений належним чином.

Неявка представника третьої особи не перешкоджає розгляду справи по суті.

В судовому засіданні 14.11.2024 представником відповідача заявлено клопотання про доручення поданих ним доказів до матеріалів справи.

Представник позивача заперечує проти доручення доказів.

Суд протокольною ухвалою відмовив у задоволенні клопотання про долучення доказів, оскільки, вони подані поза межами строків, передбачених ГПК України.

Представник позивача в судовому засіданні 14.11.2024 підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у заявах по суті спору.

Представник відповідача проти позову заперечував з підстав, викладених у заявах по суті спору.

Відповідно до ст. 217 ГПК України про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами суд зазначає в протоколі судового засідання і переходить до судових дебатів.

В судових дебатах представник позивача просив позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача просив у позові відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

01.10.2019 між Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Енерго Моніторинг" (підрядник), та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕТГ Солар 2" (платник) укладено договір № 819/03 відповідно до п. 1.1 якого підрядник зобов`язується на свій ризик за завданням замовника виконати роботи з технічного переоснащення ПС 150 "Сірчана" в частині заміни лінійних вводів150 кВ від ЗРУ 150 до трансформаторної камери Т-2, і прохідних лінійних ізоляторів на вводі в ЗРУ-150 кВ від ПЛ-150 кВ Л-СКЗ-1 та передати замовнику результат робіт, а замовник зобов`язується передати підряднику об`єкт(и) для виконання робіт, обладнання відповідно до специфікації, документацію (яка потрібна для виконання робіт), прийняти належно виконані роботи, а платник зобов`язується здійснити оплату на користь підрядника на умовах цього договору.

Підрядник виконує роботи з поставкою матеріалів не пізніше 20.12.2019 (п. 1.2 договору).

Згідно п. 2.2 договору ціна договору становить 360000,00 грн з ПДВ.

Відповідно до п. 4.1 договору об`єкт (місце виконання робіт), адреса - місто Жовті Води, Дніпропетровської області, вул. Об`їздна, 10 (ПС "Сірчана").

Пунктом 5.1 договору замовник зобов`язується: передати підряднику затверджену проектну документацію; передати підряднику обладнання відповідно до додатку № 1; надати підряднику для виконання робіт документи, які вимагаються чинним законодавством України, та (або) інші документи, які мають відношення до виконання робіт та знаходяться або можуть знаходитись у замовника та якщо замовник визнає достатніми обґрунтування щодо виникнення у підрядника в ході виконання роботи потреби в таких інших документах у цьому разі сторони погоджують строк передачі та перелік таких документів, а про їх передачу складаються відповідний акт; вчинити дії, які залежать від замовника для початку робіт і безпечного їх виконання; сприяти (в межах своїх прав , обов`язків та можливостей) підряднику у виконанні робіт, якщо таке сприяння підряднику необхідне; при встановленні під час здійснення контролю за ходом виконання робіт, що мають місце недоліки негайно повідомляти підрядника та платника про такі виявлені в роботах недоліки тощо.

Пунктом 5.2 договору підряднику надано право: погодити з замовником строк передачі та перелік документів, які йому потрібні для належного виконання робіт та які знаходяться або можуть знаходитись у замовника при цьому підрядник надає письмовий запит з відповідним обґрунтуванням такої потреби; отримувати обладнання відповідно до додатку № 1.

Також п. 5.2 договору підрядник зобов`язується: отримати у замовника доступ до об`єкта робіт (робочого місяця); вживати заходів до збереження (у ході виконання робіт) майна замовника, що знаходиться в межах фронту робіт; передати замовнику у порядку, передбаченому чинним законодавством України та договором, закінчені роботи (результат роботи); організувати дбайливе ставлення до обладнання та матеріальних ресурсів переданих підряднику замовником для виконання робіт; відшкодувати відповідно до чинного законодавства України та договору завдані замовнику збитки.

Відповідно до п. 5.5 договору забезпечення виконання робіт ресурсами та контроль за їх відповідністю встановленим вимогам. Норми ресурсів визначаються проектною документацією (в чинній на момент виконання робіт редакції). Забезпечення виконання робіт матеріальними ресурсами здійснює підрядник згідно з кошторисними розрахунками. Матеріали, обладнання, інші матеріальні ресурси забезпечення якими для виконання робіт здійснює підрядник повинні відповідати вимогам проектної документації нормативних документів, стандартів тощо, повинні мати відповідні документи щодо їх якості та придатності.

Згідно п. 5.5.4, 5.5.5 договору обладнання замовника передається підряднику згідно з актами (накладними) у повній комплектації відповідно до встановлених вимог та стандартів в обумовлені з підрядником строки. В акті сторони відмічають інформацію щодо кількості та/або якості таких матеріальних ресурсів. Підрядник зобов`язаний вжити заходи щодо збереження та несе відповідальність за належне використання, втрату, знищення або пошкодження (псування) з його вини переданих йому замовником матеріальних ресурсів. Залишок не використаних матеріальних ресурсів, що надаються замовником повертаються підрядником не пізніше дати передачі акту про належне виконання робіт за останній місяць про що складається відповідний документ. Передача-приймання змонтованого підрядником обладнання здійснюється сторонами з підписанням актів КБ-2в, довідки КБ-3 за умови його відповідності вимогам замовника

Згідно п. 5.6.2 договору протягом 10 робочих днів з дати набрання договором чинності платник зобов`язаний передати, а підрядник зобов`язаний прийняти проектну документацію про що складається окремий акт прийому-передачі. У разі виявлення підрядником будь-якої невідповідності у проектній документації негайно повідомити про це замовника та платника.

Підрядник: до початку робіт повинен надати та узгодити замовнику розроблений проект виконання робіт (ПАР) узгоджений АТ "Дніпровські електромережі", а також затверджені керівництвом підрядника списки працівників, які відповідають за забезпечення проведення робіт, мають право виконувати ті чи інші роботи підвищеної небезпеки із зазначенням прав наданих таким працівникам. До передачі виконаних робіт змовнику: забезпечує схоронність своїх матеріальних ресурсів, що використовуються ним для робіт, відповідає за втрату, знищення або пошкодження (псування) з його вини демонтованого майна, інших матеріальних цінностей замовника; самостійно здійснює перевірку технологічних характеристик матеріальних ресурсів в тому числі (за потреби або вимоги замовника) здійснює їх попереднє випробування (п. 5.6.6.2, 5.6.6.8 договору).

Відповідно до п. 5.6.9 договору виконані підрядником роботи, матеріальні ресурси, що використовуються ним для виконання робіт та забезпечення якими він здійснює, повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, проектній документації (чинній протягом терміну виконання робіт редакції) умовам договору, документації на такі матеріальні ресурси. Перевірка обладнання на працездатність, якість здійснюється після виконання робіт, визначених завданням.

Згідно п. 6.1-6.3 договору проведення, приймання та оцінювання виконаних робіт проводиться замовником та платником відповідно до наданого ним завдання, проектної документації (в чинній протягом терміну виконання робіт редакції), інших умов договору, вимог чинного на момент прийняття робіт законодавства України/нормативних документів, якими регламентуються прийняття виконання такого роду робіт. Після одержання повідомлення підрядника про його готовність до передачі виконаних робіт, в тому числі етапу робіт, замовник та платник зобов`язані негайно розпочати їх приймання. У випадках проведення попередніх випробувань виконаних робіт, в тому числі обладнання, їх приймання-передача проводиться у разі їх позитивного результату попереднього випробування. Передача підрядником виконаних робіт та приймання їх замовником та платником оформлюється відповідним(и) актом (ами) про належно виконані роботи, про змонтоване устаткування (обладнання).

Відповідно до п. 8.3, 8.8 договору збитки, завдані замовнику неналежним виконанням /не виконанням підрядником зобов`язань за договором, підлягають відшкодуванню підрядником у певній сумі понад встановлені договором штрафні санкції. За порушення строків виконання роботи, в тому числі частині передачі обладнання, підрядник сплачує замовнику пеню згідно з частиною договору ст. 23 ГК України у розмірі 0,1 % вартості робіт, строк виконання яких порушений, вартості обладнання, строк передачі (поставки) якого порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів підрядник повинен додатково сплатити замовнику штраф у розмірі 7% від вказаної вартості. За прострочення виконання підрядником зобов`язань за договором нарахування штрафних санкцій припиняється через рік від дні, коли зобов`язання мало бути виконано.

Договір набуває чинності з дати його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2019, а в частині виконання гарантійних зобов`язання до повного їх виконання. (п. 11.1. договору).

Сторонами було підписано специфікацію обладнання, що поставляється замовником (додаток № 1 до договору). Замовник мав передати підряднику ввід прохідний тип FCRGI-252/2000 у кількості 6 штук. Товар, визначений специфікацією повинен мати сертифікат відповідності в Україні. Комплектація повинна мати: комплект контактних деталей для приєднання до лінії (контактна шпилька і зовнішня клема); стандартний перехідний фланець у комплекті із кріпильним і ущільнювальним матеріалом; інструкція по монтажу; інструкція по експлуатації; звіт про заводські випробування, або про технічний контроль виробника; відомість комплектації; сертифікат погодження; технічний паспорт; габаритне креслення.

В додатку № 2 "Технічне завдання на виконання робіт з технічного переоснащення ПС 150 кВ "Сірчана"" сторони визначили вимоги до робіт: роботи виконуються у відповідності до вимог нормативних документів та проекту на заміну, технічне переоснащення ПС 150 кВ "Сірчана" в частині заміни лінійних вводів 150 кВ від ЗРУ-150 до трансформаторної камери Т-2 і прохідних лінійних ізоляторів на вводі в ЗРУ-150 кВ від ПЛ-150 кВ Л-СКЗ-1. Роботи мають відповідати сучасним вимогам щодо технології виконання робіт. При заміні ізоляторів необхідно дотримуватись наступних технічних параметрів: розробити проект виконання робіт на заміну оливо наповнених ввідних ізоляторів лінійних вводів 150 кВ від ЗРУ-150 до трансформаторної камери Т-2 і прохідних лінійних ізоляторів на вводі в ЗРУ-150 кВ від ПЛ-150 кВ Л-СКЗ-1 на сухі RIP-ізолятори із зазначенням терміну виконання робіт та узгодити його з ДП "СхідГЗК" і АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі". RIP-ізолятори надаються замовником; постачання нових виробів до місця монтажу здійснюється у пакувальній тарі; роботи можуть виконуватись при зупиненому сірчанокислотному виробництві і організації електроспоживання струмоприймачів СКЦ, які забезпечують екологічну безпеку. Роботи здійснюються після виконання п. 4 цього технічного завдання та узгодження з АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" виводу в ремонт обладнання ПЛ-150кВ т виконання відповідних технічних заходів.

До матеріалів справи також долучена графік виконання робіт П/ст. "Сірчана" по заміні прохідних ізоляторів 150 Кв т-2 від 25.01.2021, відповідно до якого роботи мають проводитись в період з 26 січня по 10 лютого. В графіку передбачено виконання наступних робіт: встановлення будівельних риштувань, демонтаж воріт, розшиновка прохідних ізоляторів, перевезення прохідних ізоляторів, нагрів прохідних ізоляторів, вимірювання ізоляторів до монтажу, демонтаж прохідних ізоляторів, монтаж прохідних ізоляторів, вимірювання ізоляторів після монтажу, ошиновка.

Згідно актів прийому/передачі в монтаж обладнання підприємство ДП "СхідГЗК" передає вводи прохідні типу "Ввід прохідний з внутрішньою RIP-ізоляцією 220 кВ типу FCRGI-252/2000 в кількості 3 штуки для проведення робіт на ПС "Сірчана-150" по високовольтним випробуванням та наступному монтажу на позиції в камері силового трансформатора Т-2 і ЗРУ-150 кВ під керівництвом технічного персоналу - представника підрядника ТОВ "Енерго Моніторинг" на наступний термін: початок робіт з 25.01.2021, кінець - 10.02.2021. Серійні номери; № 27171, 27172, 27173, 27168, 27169, 27170. В актах зазначено, що він підписаний начальником СКЦ ДП "СхідГЗК" Гунько В.П., начальником ДМтаП ЦЛ КВПтаА Киселем Г.О. (26.01.2021), відповідальним представником підрядника ТОВ "Енерго Моніторинг" ОСОБА_1.

04.02.2021 складено акт обстеження ізолятора FCRGI-252/2000 зав. № 27170, в якому зазначено, що комісія провела огляд ізолятора FCRGI-252/2000 зав. № 27170 пошкодженого в процесі монтажу. За результатами огляду виявили: пошкоджений рим-болт; тріщини обох сторін фарфорової ізоляції. Ізолятор за фактом пошкодження до подальшого використання та експлуатації не придатний. При монтажі стропування ізолятора було виконано за наведеною схемою (наявний малюнок схеми). Опис: після заведення ізолятора до монтажного отвір та початку встановлення кріпильного болта відбулось відламування рим-болта № 1 та різке падіння ізолятора на основу монтажного отвору - приблизно 100 мм. В результаті удару виникли тріщини та сколи фарфорової частини. Стропи № 1, та № 2 згідно схеми несли повне масове навантаження. Стоп № 3 періодично, в залежності від регулювання кута нахилу вводу натяжним канатом № 4 був під періодичним навантаженням. Ймовірні причини пошкодження рим-болта № 1: схема ст. попування не відповідає схемі заводу-виробника; все навантаження було зосереджено на стропу № 1 під прямим кутом до осі рим-болта. В складі комісії зазначено представників замовника (позивача), монтажної організації (відповідача) - Левківський О.В. та Олексійчук Ю.В., постачальника, платника.

Ввід прохідний з внутрішньою типу FCRGI-252/2000 (обладнання) було придбано позивачем та третьою особою у ТОВ "В.І.П.-Навігатор" на підставі договору поставки № ПВ02/04 від 21.05.2019 у кількості 6 штук, загальною вартістю 3758940,00 грн з ПДВ (вартість 1 шт - 626490,00 грн з ПДВ).

Оскільки, на думку позивача пошкодження обладнання відбулось з вини відповідача, він звернувся до суду з позовом про стягнення збитків у розмірі вартості пошкодженого обладнання (626490,00 грн) та штрафних санкцій за несвоєчасне виконання робіт у сумі 156600,00 грн.

Відповідач проти позову заперечує та зазначає, що в акті обстеження зазначено імовірну причину пошкодження, крім того, акт з боку відповідача був підписаний особами, що не були на той час його працівника. В підтвердження надано довідку від 21.06.2023 № 21/06/2023-1 та податкову звітність, зокрема (відомості про нарахування заробітної плати) за січень, лютий, березень 2021 року, тощо. Крім того, відповідач вказує, що термін дії договору № 819/03 від 01.10.2019 сплинув, а отже відсутні підстави для застосування його умов при притягненні відповідача до відповідальності.

Також відповідач вказує, що на актах приймання-передачі обладнання стоїть підпис не його представника ОСОБА_1 , а іншої особи, в підтвердження чого долучено афідевіт. Суд відзначає, що означений доказ не передбачений ГПК України, а тому не приймається судом до уваги.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України та статей 525, 526 Цивільного кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 статті 626 Цивільного кодексу України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до частини 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Стаття 629 Цивільного кодексу України визначає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Між сторонами був укладений договір підряду № 819/03 від 01.10.2019.

Договір набуває чинності з дати його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2019, а в частині виконання гарантійних зобов`язання до повного їх виконання. (п. 11.1. договору).

Отже, сторонами було чітко обумовлено строк дії договору до 31.12.2019. Гарантійні зобов`язання продовжують діяти до повного їх виконання тільки в разі виникнення таких зобов`язань за договором, тобто в разі виконання підрядником робіт за таким договором.

Позивач посилається на умови технічного завдання, які передбачають, що роботи здійснюються після виконання п.4 (зупинення сірчанокислотного виробництва і організація електроспоживання струмоприймачів) та узгодження з АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" виводу в ремонт обладнання та виконання відповідних технічних заходів, як на відкладальну умову. На думку позивача, строк дії договору продовжується до зупинення сірчанокислотного виробництва та виникнення можливості виконувати роботи за договором, як то передбачено технічним завданням.

Однак, суд не погоджується, що умови технічного завдання стосуються строку дії договору, оскільки, вони передбачають саме умови за яких можуть виконуватись роботи, проте не стосуються чітко обумовленого сторонами строку дії договору.

В матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують продовження сторонами строку дії договору шляхом укладання додаткових угод чи шляхом вчинення конклюдентних дій.

Листом від 06.01.2021 № 03-06/92 позивач повідомив відповідача про зупинення сірчанокислотного виробництва в період з 11.01.2021 по 10.02.2021, в зв`язку з чим можливе проведення виконання робіт за договором № 819/03 від 01.10.2019 та договором № 701/03 від 10.07.2019.

До матеріалів справи долучено лист відповідача № 21-01/21-1 від 21.01.2021 адресований позивачу про організації інструктажу працівників відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , для виконання пусконалагоджувальних робіт за договором № 819/03 від 01.10.2019.

Проте, дане листування не підтверджує обставин, що сторони досягли згоди щодо продовження строку дії договору № 819/03 від 01.10.2019. Крім того, означені листи датовані 2021 роком, більше ніж через рік після припинення строку дії договору № 819/03 від 01.10.2019.

Також, суд наголошує, що укладений між сторонами договір № 819/03 від 01.10.2019 є тристороннім. Тобто для продовження строку його дії необхідне волевиявлення не тільки позивача та відповідача, а також і третьої особи (платника), оскільки, кошти підряднику у разі виконання зобов`язань перераховуються саме платником. Тобто в будь-якому випадку листи між позивачем та відповідачем без волевиявлення платника (третьої особи ) не можуть свідчити про продовження тристороннього договору № 819/03 від 01.10.2019.

До матеріалів справи також долучена графік виконання робіт П/ст. "Сірчана" по заміні прохідних ізоляторів 150 Кв т-2 від 25.01.2021, відповідно до якого роботи мають проводитись в період з 26 січня по 10 лютого.

Суд відзначає, що в означеному графіку відсутні посилання на договорі № 819/03 від 01.10.2019, в зв`язку з чим не можливо достеменно встановити, що вказаний графік був складний сторонами саме в рамках договору № 819/03 від 01.10.2019. Крім того, як уже було зазначено судом вище договір є тристороннім, а отже графік, якщо б він був частиною такого договору мав би бути також підписаний (погоджений) з боку платника (третьої особи). Крім того, від позивача та відповідача означений графік затверджений та погоджений головних інженером та головним енергетиком, проте, суду не надано доказів того, що вказані особи, замість керівників підприємств, мали право затверджувати та погоджувати такий графік на підставі договору № 819/03 від 01.10.2019. Означене додатково підтверджує, що при складанні графіку сторони не керувались умовами договору № 819/03 від 01.10.2019 і графік не стосуються зобов`язань, що виникали у сторін з договору № 819/03 від 01.10.2019.

Згідно п. 8.3 договору за порушення строків виконання роботи, в тому числі частині передачі обладнання, підрядник сплачує замовнику пеню згідно з частиною договору ст. 23 ГК України у розмірі 0,1 % вартості робіт, строк виконання яких порушений, вартості обладнання, строк передачі (поставки) якого порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів підрядник повинен додатково сплатити замовнику штраф у розмірі 7% від вказаної вартості.

Проте, самим договором не було встановлено строки виконання робіт, натомість з долученого графіку виконання робіт не вбачається, що він складний саме в рамках договору № 819/03 від 01.10.2019 (зокрема і тому, що строк дії договору закінчився та не був продовжений сторонами). Крім того, в графіку не вказано рік виконання робіт, зазначено тільки місяці.

Отже, застосовування відповідальності до відповідача у вигляді штрафних санкцій нарахованих на підставі п. 8.3 договору № 819/03 від 01.10.2019 є не обгрунтованим та безпідставним, оскільки, сторонами не було обумовлено строки виконання робіт, а отже не можливо встановити прострочення з боку відповідача. Крім того, строк дії договору № 819/03 від 01.10.2019 припинився з 01.01.2020, а отже, до сторін не можуть бути застосовані його умови після припинення строку його дії, зокрема і тому, що договір сторонами не виконувався, а отже зобов`язання за ним так і не виникли.

В зв`язку з зазначеним суд відмовляє у задоволенні вимог про стягнення з відповідача штрафних санкцій у розмірі 156600,00 грн.

Щодо стягнення з відповідача збитків у сумі 626490,00 грн.

Статтею 224 Господарського кодексу України унормовано, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Згідно з частиною 1 статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення:

1) протиправної поведінки;

2) збитків та їх розміру;

3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками;

4) вини.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад господарського правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання взятих на себе зобов`язань, оскільки, в даному випадку, його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.07.2021 року в справі № 910/5349/20.

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до ст. 840 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок. Якщо робота виконується з матеріалу замовника, у договорі підряду мають бути встановлені норми витрат матеріалу, строки повернення його залишку та основних відходів, а також відповідальність підрядника за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків. Підрядник відповідає за невиконання або неналежне виконання роботи, спричинене недоліками матеріалу, наданого замовником, якщо не доведе, що ці недоліки не могли бути ним виявлені при належному прийманні матеріалу.

Згідно ст. 841, 842 ЦК України підрядник зобов`язаний вживати усіх заходів щодо збереження майна, переданого йому замовником, та відповідає за втрату або пошкодження цього майна. Ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження (псування) матеріалу до настання строку здачі підрядником визначеної договором підряду роботи несе сторона, яка надала матеріал, а після настання цього строку - сторона, яка пропустила строк, якщо інше не встановлено договором або законом.

Як наполягає сам позивач, відповідач мав виконати свої зобов`язання з монтажу в рамках договору № 819/03 від 01.10.2019. Однак, вказаним договором зобов`язання в тому числі покладались і на позивача, зокрема п. 1.1 договору передбачено обов`язок замовника передати підряднику об`єкт(и) для виконання робіт, обладнання відповідно до специфікації, документацію (яка потрібна для виконання робіт), прийняти належно виконані роботи, а платник зобов`язується здійснити оплату на користь підрядника на умовах цього договору.

Крім того згідно п. 5.6.2 договору протягом 10 робочих днів з дати набрання договором чинності платник зобов`язаний передати, а підрядник зобов`язаний прийняти проектну документацію про що складається окремий акт прийому-передачі. У разі виявлення підрядником будь-якої невідповідності у проектній документації негайно повідомити про це замовника та платника. Пункт п.5.1 договору зобов`язує замовника передати підряднику проектну документацію (без зазначення відповідних строків).

Відповідно до ст. 877 ЦК України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов`язана надати відповідну документацію. Підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника. У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності. Якщо підрядник не виконав обов`язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.

Отже, не залежно від чинності договору між сторонами, позивач, як замовник, третя особа, як платник, зобов`язані були передати відповідачу проектну документацію. Проте, суду не надано доказів передачі такої документації підряднику. Зокрема не надано акту прийому-передачі, як окремого документа, як це обумовлено у п. 5.6.2 договору, і про наявність такого акту позивачем та третьою особою також не зазначено в заявах по суті спору.

В специфікації вказано, що товар, визначений специфікацією повинен мати сертифікат відповідності в Україні. Комплектація повинна мати: комплект контактних деталей для приєднання до лінії (контактна шпилька і зовнішня клема); стандартний перехідний фланець у комплекті із кріпильним і ущільнювальним матеріалом; інструкція по монтажу; інструкція по експлуатації; звіт про заводські випробування, або про технічний контроль виробника; відомість комплектації; сертифікат погодження; технічний паспорт; габаритне креслення.

До матеріалів справи долучено акти приймання-передачі вводів прохідних з внутрішньою RIP-ізоляцією 220 кВ типу FCRGI-252/2000, проте не надано доказі передачі відповідачу проектної документації та всього комплекта документів до обладнання, які обумовлені у специфікації.

Отже, позивачем та третьою особою не було виконано зобов`язань щодо передачі проектної документації та передачі підряднику наступних позицій: комплект контактних деталей для приєднання до лінії (контактна шпилька і зовнішня клема); стандартний перехідний фланець у комплекті із кріпильним і ущільнювальним матеріалом; інструкція по монтажу; інструкція по експлуатації; звіт про заводські випробування, або про технічний контроль виробника; відомість комплектації; сертифікат погодження; технічний паспорт; габаритне креслення.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявність всіх елементів правопорушення, необхідних для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді стягнення збитків.

Суд наголошує, що саме на позивача покладено обов`язок доведення наявності збитків та протиправності поведінки заподіювача збитків. Крім того, обов`язковим є доведення й причинно-наслідкового зв`язку між такою поведінкою та збитками.

Однак, з матеріалів справи не вбачається вина, протиправність поведінки та причинно-наслідковий зв`язок між збитками та поведінкою відповідача.

Наведені обставини свідчать про необґрунтованість вимог позивача.

З огляду на все вищезазначене, суд не вбачає підстав для стягнення збитків з відповідача.

Отже, з урахуванням всіх встановлених обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у позові.

Всі доводи сторін були враховані судом, проте, вони не впливають на результат вирішення спору.

Частинами 3, 4 статті 13 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч. 1 статті 76 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до положень ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 ГПК України.

Згідно зі ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

З приводу висвітлення всіх доводів сторін суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

Судовий збір згідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3,4 ст. 13, ч.1 ст. 73, ч.1 ст. 74, ч.1 ст. 77, ч.1 ст. 79, ст.ст. 129, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У позовні Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (52210, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Горького, будинок 2, ідентифікаційний код 14309787) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Моніторинг" (04073, м. Київ, вулиця Сирецька, будинок 35, ідентифікаційний код 40123109) про стягнення збитків у розмірі 626490,00 грн та штрафних санкцій у розмірі 156600,00 грн - відмовити.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено 25.11.2024

Суддя І.В.Усатенко