ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

02.12.2024 Справа №905/1138/24

Господарський суд Донецької області у складі судді Устимової А.М.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу без повідомлення (виклику) сторін

за позовом: Державної екологічної інспекції у Донецькій області (ідентифікаційний код 38034476)

до відповідача: Державного підприємства «Шахтоуправління «Південнодонбаська №1» (ідентифікаційний код 34032208)

про стягнення збитків у сумі 48 939,91 грн,

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст і підстави позовних вимог

Державна екологічна інспекція у Донецькій області (далі - Інспекція) звернулась до Господарського суду Донецької області з позовом до Державного підприємства «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» (далі - ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1») про стягнення збитків в сумі 48 939,91 грн, з яких до: - спеціального фонду Державного бюджету України у розмірі 14 681,97 грн, що становить 30% загальної суми збитків; - обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації у розмірі 9 787,98 грн, що становить 20% загальної суми збитків; - Фонду охорони навколишнього середовища Вугледарської міської військової адміністрації Волноваського району Донецької області у розмірі 24 469,96 грн, що становить 50% загальної суми збитків.

Позов мотивовано невиконанням відповідачем умов дозволу на спеціальне водокористування №257/ДН/49д-19 від 11.09.2019: скидання зворотних (стічних) вод у річку Сухі Яли з перевищенням затверджених гранично-допустимих скидів забруднюючих речовин, внаслідок чого спричинена шкода навколишньому природному середовищу.

Процедура провадження у справі у господарському суді

Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.08.2024 для розгляду даної справи визначена суддя Устимова А.М.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 03.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №905/1138/24, cправу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідно до частини 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 242 ГПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі шляхом надсилання до електронного кабінету у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.(п.7 ст.42 ГПК України).

Сторони отримали ухвалу суду про відкриття провадження у справі в електронному кабінеті 06.09.2024, про що свідчать довідки про доставку електронного листа, що сформовані у підсистемі «Діловодство спеціалізованого суду».

Додатково процесуальний документ направлено на адреси електронної пошти позивача - та відповідача - відповідно. Як свідчать довідки про доставку електронного листа, що сформовані у підсистемі «Діловодство спеціалізованого суду», відправлення отримано адресатами 05.09.2024.

Суд також бере до уваги, що останні мали можливість ознайомитись з всіма процесуальними документами у справі в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua), який є відкритим для доступу на офіційному вебпорталі судової влади України (ч.1 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

З огляду на зазначене, суд вважає, що вчинено ним всі можливі дії з метою повідомлення відповідача про факт відкриття провадження у справі.

За змістом ч. 1 ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Частиною 2 ст. 252 ГПК України передбачено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) від сторін до суду не надходило.

Щодо строку розгляду справи суд зазначає таке.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України»,«Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

У зв?язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Строк воєнного стану неодноразово продовжувався. Востаннє Указом Президента України N 740/2024 від 28.10.2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 4024-IX від 29.10.2024 , продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року на 90 діб.

Таким чином, на час винесення даного рішення в Україні продовжено строк дії воєнного стану.

Приймаючи до уваги введення в Україні воєнного стану, наслідком чого стала дистанційна робота суду у віддаленому режимі, суд розглядає спір в межах розумних строків в контексті положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поза межами строків, що визначені процесуальним законом.

Згідно з ч.1,8 ст. 252 ГПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 ГПК України у разі, зокрема, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Позиція учасників процесу

В обґрунтування своєї правової позиції Державна екологічна інспекція у Донецькій області зазначила, що на виконання доручення Прем`єр-Міністра України від 07.09.2021 №39200/1/1-21 Інспекцією проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів Державним підприємством «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1».

Проаналізувавши відомості статистичної звітності форми 2ТП-водгосп (річна) за 2020 рік, дозволу на спеціальне водокористування №257/ДН/49д-19 від 11.09.2019 та аналізів якості проб води підприємства за 2020 рік, Інспекцією встановлено, що показники забруднюючих речовин по випуску №1 за період з 12.03.2020 по 31.12.2020 перевищують показники затверджені Дозволом на спеціальне водокористування №257/ДН/49д-19 від 11.09.2019, тобто підприємством здійснено скид забруднюючих речовин у водні об`єкти ( р. Сухі Яли) з перевищенням встановленого нормативу гранично допустимого скиду (ГДС), чим допущено порушення положень частини третьої статті 44 Водного кодексу України.

За результатами перевірки Інспекцією складений Акт від 11.10.2021 №12005, який підписаний без зауважень уповноваженими посадовими особами відповідача, та виданий до виконання припис від 20.10.2021 №120-05 про усунення виявлених порушень.

Внаслідок порушення норм законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів - наднормативного скиду зворотних вод ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» заподіяло державі збитки розраховані у відповідності до Методики в загальному розмірі 48 939,91 грн.

Підставність заявлених вимог позивач нормативно обґрунтовує посиланням на положення статей 5, 15, 16, 614, 1166 Цивільного кодексу України, статей 40 - 42, 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статей 42, 44, 111 Водного кодексу України.

Ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 03.09.2024 відповідачу встановлений строк на подання відзиву на позовну заяву - п`ятнадцять днів з дня вручення вказаної ухвали. Останній попереджений судом, що у разі відсутності відзиву на позов у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

Згідно ч.9 ст.165, ч.2 ст.178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідач під час розгляду справи відзиву суду не надав, ніяким іншим способом своєї правової позиції за заявленим позовом не висловив, доказів на підтвердження поважності причин не можливості вчинення даних дій не надав.

Враховуючи вжиття судом всіх можливих заходів для належного повідомлення відповідача про розгляд справи та достатність часу, наданого учасникам справи для висловлення своєї правової позиції по суті спору та подання доказів на підтвердження власних аргументів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 ГПК України, суд вважає, що є підстави для розгляду справи по суті за наявними матеріалами.

Виклад обставин справи, встановлених судом

Державна екологічна інспекція у Донецькій області (Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Донецької області.

Державна екологічна інспекція у Донецькій області діє на підставі Положення про Державну екологічну інспекцію у Донецькій області, затвердженого Державної екологічної інспекції України наказом №20 від 20 лютого 2023 року (далі - Положення).

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установам та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо: наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; дотримання регламентів скидання промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод з накопичувачів, норм і правил експлуатації технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибоводні ставки, ставки- відстійники та інші).

Для виконання покладених завдань Інспекція має право розраховувати розміри збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, пред`являти претензії, вживати в установленому порядку заходи досудового врегулювання спорів, виступати позивачем, відповідачем у судах (пункти 10, 11 розділу II Положення).

На підставі Доручення Прем`єр-Міністра України від 07.09.2021 № 39200/1/1-21, Доручення Голови Державної екологічної інспекції України від 14.09.2021 № Інспекцією у період з 28.09.2021 по 11.10.2021 проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів Державним підприємством «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» (вулиця Магістральна, 4, м. Вугледар, Донецька область).

Відповідно до Статуту основним видом діяльності Державного підприємства «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» є добування кам`яного вугілля.

Державним агентством водних ресурсів України ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» видано Дозвіл на спеціальне водокористування №257/ДН/49д-19 від 11.09.2019, яким встановлено здійснення скиду стічних вод у р. Вовча. Даним Дозволом, який дійсний по 11.09.2022, встановлені ліміти скидання забруднюючих речовин (гранично допустимі скиди - ГДС) із зворотними (стічними) у поверхневі водні об`єкти, а саме: випуск №1 у р. Сухі Яли; категорія зворотних (стічних) вод - шахтні; за межами м. Вугледар Донецької області.

Під час проведення перевірки Інспекцією отримано від відповідача форму статистичної звітності 2ТП - водгосп (річна) за 2020р., дозвіл на спеціальне водокористування № 257/ДН/49д-19 від 11.09.2019 та аналізи якості проб води підприємства за 2020 рік.

За результатами розгляду вищезазначених документів Інспекцією встановлено порушення природоохоронного законодавства у сфері охорони та раціонального використання водних ресурсів, а саме: у період з 12.03.2020 р. по 31.12.2020 ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» здійснювало скид забруднюючих речовин у водні об`єкти з порушенням (перевищенням) встановленого нормативу гранично допустимого скиду (ГДС), що є порушенням суб`єктом господарювання пункту 3 частини 1 статті 44 Водного кодексу України.

За виявленим фактом правопорушення Інспекцією складений акт №120¬05 від 11.10.2021, який підписаний директором ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» Стойловським О.І., в.о .головного інженера Гончар А.Д. та головним механіком підприємства Басистим Є.Я. без зауважень та заперечень.

Відповідачу виданий до виконання припис від 20.10.2021 №120-05 про усунення виявлених порушень, який був направлений Відповідачу 20.10.2021, що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта».

У відповідності зі статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» Державна екологічна інспекція у Донецькій області згідно з наданим правом пред`явила відповідачу претензію № 12-77/21 від 03.12.2021 на суму 48 939,91 грн.

Листом від 14.01.2022 №89 відповідач повідомив, що претензія Державної екологічної інспекції у Донецькій області № 12-77/21 від 03.12.2021 про відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт із зворотними водами у сумі 48 939,91 грн, визнана обґрунтованою, але сплатити заборгованість він не має можливості у зв`язку зі складним фінансовим станом підприємства.

Отже, нараховані збитки, завдані державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, відповідачем в добровільному порядку відшкодовані не були, у зв`язку з чим позивач вимушений звернутися до суду з позовом за захистом порушеного права.

Правова оцінка аргументів учасників справи та мотиви рішення суду

Дослідивши обставини справи та надані сторонами докази в їх сукупності та взаємозв`язку, надавши оцінку доводам сторін, господарський суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог, зважаючи на таке.

За змістом частин першої, другої статті 5 ГПК України, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Тим самим за своєю правовою природою судове рішення є засобом захисту прав або інтересів фізичних та юридичних осіб.

Приписами частини першої статті 15 та частини першої статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Наявність інтересу означає, що особа має обґрунтовану юридичну заінтересованість щодо наявності/відсутності цивільних прав в інших осіб.

У розумінні наведених положень закону, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи законний інтерес. Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною.

Предметом розгляду у цій справі є вимога Державної екологічної інспекції у Донецькій області про стягнення з Державного підприємства «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» 48 939,91 грн збитків, завданих внаслідок скидання зворотних (стічних) вод у річку Сухі Яли з перевищенням затверджених гранично-допустимих скидів забруднюючих речовин, чим заподіяна шкода навколишньому природному середовищу.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються нормами Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», приписами статті 5 якого передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

За змістом статті 40 цього Закону використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; в) здійснення заходів щодо відтворення відновлювальних природних ресурсів; г) застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; д) збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; ж) здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Водокористувачами в Україні можуть бути підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи (статті 42 Водного кодексу України).

Державне підприємство «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» є водокористувачем з правом скидання стічних вод у водні об`єкти і здійснює водокористування відповідно до Дозволу на спеціальне водокористування № 257/ДН/49д-19 від 11.09.2019 р.

Відповідно до положень статті 44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані, зокрема: 2) дотримуватися встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; 4) здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи (стаття 70 Водного кодексу України).

Положеннями статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище; самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Обов`язок юридичних осіб відшкодовувати збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (водного законодавства) в розмірах і порядку, встановлених законодавством України, закріплено нормами статті 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та статті 111 Водного кодексу України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Пунктом 8 частини другої статті 16 ЦК України передбачено, що одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 ЦК України, згідно з частинами першою і другої якої, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка (або порушення зобов`язання); шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Як у випадку невиконання договору, так і за зобов`язанням, що виникає внаслідок заподіяння шкоди, чинне законодавство виходить з принципу вини контрагента або особи, яка завдала шкоду (статті 614, 1166 ЦК України).

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Враховуюче викладене, суд констатує, що до предмета доказування у даній справі входять такі факти: неправомірність поведінки особи, вина заподіювача шкоди, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Факт неправомірної поведінки у даному спорі підтверджується складеним за результатами перевірки контролюючим органом Актом №12005 від 11.10.2021, в якому зафіксовано допущене ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» порушення вимог законодавства у сфері навколишнього середовища та його дотримання.

Зазначений Акт підписаний відповідними уповноваженими посадовими особами відповідача без зауважень та заперечень. Доказів оспорювання чи скасування відповідачем дій Інспекції з приводу проведення перевірки матеріали справи не містять. У відповіді на претензію відповідач погодився з обґрунтованістю висновків щодо порушення норм законодавства.

Розмір заподіяних державі збитків підлягає розрахунку відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом №389 від 20.07.2009 Міністерства охорони навколишнього природного середовища (далі - Методика), яка встановлює основні вимоги щодо порядку проведення розрахунку заподіяних збитків і застосовується при здійсненні державного контролю у галузі охорони та раціонального використання водних ресурсів.

Пунктом 1.4 Методики передбачено, що вона застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, які виявлені за результатами державного контролю за додержанням вимог фізичними особами, фізичними особами - підприємцями та юридичними особами природоохоронного законодавства. Державні інспектори з дати встановлення факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів проводять збір і аналіз необхідних матеріалів і, на підставі цієї Методики, розраховують розмір відшкодування збитків.

Наднормативними скидами забруднюючих речовин у водний об`єкт з перевищенням ГДС вважаються скиди зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством, або таких, що не підлягають нормуванню згідно із законодавством. Факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом. При визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами використовуються результати інструментально-лабораторних вимірювань лабораторій, які атестовані на право проведення відповідних інструментально-лабораторних вимірювань, або розрахункові методи ( пункти 2.1. - 2.3. розділу ІІ Методики).

Позивачем розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних природному середовищу в результаті наднормативного скиду зворотних вод ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1», здійснено відповідно до формули 12 пункту 7.1. Методики на підставі даних щодо перевищень затверджених концентрацій забруднюючих речовин у стічній воді по випуску №1 у р. Сухі Яли за період з 12.03.2020 по 31.12.2020, які наведено у результатах аналізу якості проб води та звіту про використання води за формою № 2ТП-водгосп (річна) ДП «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» за 2020 рік.

Згідно наданого розрахунку збитки, заподіяні державі внаслідок противоправної поведінки відповідача, який порушив норми законодавства про охорону і раціональне використання водних ресурсів, становлять в сумі 48 939,91грн.

Перевіривши надані позивачем розрахунки сум збитків, що здійснені ним на основі відомостей первинної документації математичними методами із застосуванням вихідних даних, суд дійшов висновку, що розрахунки виконані згідно з встановленими нормативними вимогами, є арифметично вірними та такими що відповідають матеріалам справи.

Враховуючи наведені обставини, суд дійшов висновку про наявність всіх елементів складу правопорушення, що має наслідком відповідальності у вигляді стягнення збитків, а, відтак, про правомірність та обґрунтованість позовних вимог позивача.

Відповідно до ст.42 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» в Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів.

За приписами пункту «г» частини четвертої, частини шостої статті 47 цього Закону Державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюються за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Кошти місцевих, Автономної Республіки Крим і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи захист від шкідливої дії вод сільських населених пунктів та сільськогосподарських угідь, ресурсозберігаючих заходів, у тому числі наукових досліджень з цих питань, ведення державного кадастру територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також заходів для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.

В силу пункту 7 частини третьої статті 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків (пункт 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України).

У главі ХІ Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 09.08.2013 № 128 (у редакції наказу Державної казначейської служби України від 05.12.2019 № 342), передбачено, що кошти, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Державній казначейській службі України на ім`я відповідного органу Державної казначейської служби України за субрахунком 3331 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами» Плану рахунків (далі - рахунок 3331) у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Кошти, які надійшли протягом дня (з урахуванням повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджетів) на рахунки 3331, у регламентований час розподіляються Державною казначейською службою України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами.

Заявлена до стягнення сума підлягає зарахуванню на аналітичний рахунок відповідного територіального органу Державної казначейської служби України, який у відповідності до вимог пункту 7 частини третьої статті 29, пункту 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України розподіляє зазначені кошти в автоматизованому режимі наступним чином: 30 відсотків зараховується до спеціального фонду державного бюджету, 20 відсотків зараховується до спеціального фонду обласного бюджету, 50 відсотків зараховується до спеціального фонду сільського, селищного, міського бюджету, бюджету об`єднаних територіальних громад, перерахувавши кошти на аналітичний рахунок, відкритий в Головному управлінні Державної казначейської служби України у Донецькій області за субрахунком 3331 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевими бюджетами».

Указом Президента України від 05.03.2015 № 123/2015 «Про утворення військово- цивільних адміністрацій» утворено Донецьку обласну військово-цивільну адміністрацію та Донецькій обласній державній адміністрації надано статус Донецької обласної військово-цивільної адміністрації.

Указом Президента України від 30.03.2022 № 188/2022 «Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області» утворено Вугледарську міську військову адміністрацію Волноваського району Донецької області.

Відповідно до частини третьої статті 1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» військово-цивільні адміністрації району, області - це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження районних, обласних рад, державних адміністрацій та інші повноваження, визначені цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» у день набрання чинності актом Президента України про утворення військово-цивільної адміністрації припиняються згідно із цим Законом повноваження обласної ради, її виконавчого апарату, посадових та службових осіб місцевого самоврядування, які працюють у цих органах, - у разі утворення військово-цивільної адміністрації області.

Військово-цивільні адміністрації населених пунктів на відповідній території відповідно до чздійснюють повноваження, складання та затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; забезпечення виконання відповідного бюджету.

Отже, повноваженнями щодо розпорядження обласним фондом охорони навколишнього середовища на теперішній час наділена Донецька обласна державна адміністрація, а спеціальним фондом Вугледарської міської ради - Вугледарська міська військова адміністрація Волноваського району Донецької області.

Враховуючи наведені положення законодавства, завдана відповідачем шкода навколишньому природному середовищу внаслідок скиду зворотних вод з перевищенням гранично допустимого скиду забруднюючих речовин в сумі 48 939,91 грн. підлягає зарахуванню до спеціального фонду Державного фонду охорони навколишнього природного середовища, обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації, фонду охорони навколишнього природного середовища Вугледарської міської військової адміністрації Волноваського району Донецької області у відповідних сумах.

Судовий збір

Статтею 123 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов?язаних з розглядом справи.

Судовий збір, відповідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, у спорах, що виникають при виконанні договорів, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на задоволення позовних вимог згідно зі статтею 129 ГПК України судовий збір в сумі 3028,00грн підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 42, 46, 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 236-241,252 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Донецькій області до відповідача Державного підприємства «Шахтоуправління «Південнодонбаська №1» про стягнення збитків у сумі 48 939,91 грн задовольнити.

Стягнути з Державного підприємства «Шахтоуправління «Південнодонбаська №1» (адреса реєстрації: 85670, Донецька область, Волноваський район, м.Вугледар, вул. Магістральна, буд.4, ідентифікаційний код 34032208) збитки в загальній сумі 48 939,91 грн, а саме, до спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 14 681,97 грн, що становить 30% загальної суми збитків; обласного фонду охорони навколишнього природного середовища Донецької обласної державної адміністрації в сумі 9 787,98 грн, що становить 20% загальної суми збитків; фонду охорони навколишнього природного середовища Вугледарської міської військової адміністрації Волноваського району Донецької області в сумі 24469,96 грн, що становить 50% загальної суми збитків.

Стягнути з Державного підприємства «Шахтоуправління «Південнодонбаська №1» (адреса реєстрації: 85670, Донецька область, Волноваський район, м.Вугледар, вул. Магістральна, буд.4, ідентифікаційний код 34032208) на користь Державної екологічної інспекції у Донецькій області (85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул.Петровського, буд. 18а, ідентифікаційний код 38034476) судовий збір у розмірі 3028,00грн.

Видати накази після набрання рішенням суду законної сили.

Повний текст рішення складено та підписано 02.12.2024.

Рішення господарського суду може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.М. Устимова