УХВАЛА

м. Київ

28.11.2024Справа № 910/14339/24

Суддя Сівакова В.В., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Спектр МХП"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Телефонна компанія УТЛ

про стягнення 49.997,75 грн

ВСТАНОВИВ:

21.11.2024 до Господарського суду міста Києва через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Спектр МХП" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Балфорт" про стягнення 49.997,75 грн боргу по орендній платі та комунальним послуга внаслідок неналежного виконання взятих на себе останнім зобов`язань згідно договору оренди нежитлового приміщення № 53/23 від 01.04.2023.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до п.п. 5, 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява має містити:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до п. 4.1 договору термін оренди складає тридцять місяців та починається з моменту приймання-передачі приміщення, що орендується, за актом.

Позивач у позовній заяві зазначає лише про укладення договору, проте не вказує на те, що чи дійсно приміщення було передано в оренду відповідачу та не надано відповідні докази до позовної заяви, як і не наведено, що відповідні докази у позивача відсутні та не можуть бути подані разом з позовною заявою.

Відповідно до п. 3.4 договору орендна плата, зазначена в п. 3.1 цього договору, та плата за комунальні послуги згідно з п. 3.2 договору перераховується орендарем на поточний рахунок орендодавця щомісячно передоплатою протягом 5-ти днів поточного місяця на підставі рахунків-фактур. Остаточні розрахунки будуть уточнені в кінці поточного місяця та зазначені в актах здачі-приймання робіт (надання послуг).

Позивач у позовній заяві не зазначає чи виконано умови даного пункту договору щодо виставлення відповідачу рахунків-фактур та складання сторонами актів наданих послуг та не подано відповідні докази до позовної заяви, як і не наведено, що відповідні докази у позивача відсутні та не можуть бути подані разом з позовною заявою.

Позивач в позовній заяві зазначає, що заборгованість відповідача становить 49.997,75 грн, яка підтверджується актом звірки взаєморозрахунків від 22.10.2024.

Слід зазначити, що сам по собі акт звірки розрахунків не є належним доказом факту здійснення будь-яких господарських операцій (поставки, надання послуг, їх сплати тощо), оскільки не є первинним бухгалтерським обліковим документом в розумінні ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік".

Разом з цим, акт звірки може вважатися доказом у справі в підтвердження певних обставин, зокрема в підтвердження наявності заборгованості суб`єкта господарювання, її розміру, визнання боржником такої заборгованості тощо. Однак, за умови, що інформація, відображена в акті підтверджена первинними документами та акт містить підписи уповноважених на його підписання сторонами осіб.

Позивачем жодних доказів на підтвердження викладеного в акті звірки взаєморозрахунків не наведено в позовній заяві та не додано них до позовної заяви, як і не наведено, що відповідні докази у позивача відсутні та не можуть бути подані разом з позовною заявою.

Згідно зі ст. 80 Господарського процесуального кодексу України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. При цьому слід звернути увагу, що у відповідності до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України суд з власної ініціативи не може збирати докази, що стосуються предмета спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись п.п. 5, 8 ч. 3 ст. 162, ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання

- акту приймання-передачі приміщення відповідачу;

- спірних рахунків-фактур та докази їх виставлення відповідачу;

- акти здачі-приймання робіт (надання послуг) за спірний період;

- доказів часткової оплати наданих послуг, які відображені в акті звірки взаєморозрахунків від 22.10.2024.

- доказів надіслання відповідачу вказаних вище документів.

Попередити позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала чинності 28.11.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Сівакова