УХВАЛА

м. Київ

02.12.2024Справа № 910/14493/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Бондарчук В.В., розглянувши

позовну заяву

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

до Громадської організації «Товариство індивідуальних забудовників "Десенка"» (01024, місто Київ, вулиця Пилипа Орлика, будинок 4-А; ідентифікаційний код 26125213)

про скасування тимчасового порядку, скасування рішення правління, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 /позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва із позовом до Громадської організації «Товариство індивідуальних забудовників "Десенка"» (далі - ГО «ТІЗ "Десенка"»/відповідач) про:

- скасування тимчасового порядку проведення загальних зборів ГО «ТІЗ "Десенка"» №23л від 12.11.2024;

- скасування рішення правління ГО «ТІЗ "Десенка"» від 06.11.2024;

- зобов`язання ГО «ТІЗ "Десенка"» погодити реалізацію технічних умов та проект реконструкції КТП-8240 для приєднання до електричних мереж електроустановок будинку садибного типу, який належить ОСОБА_1 , за адресою: вулиця Старосільська, 20 у Деснянському районі міста Києва.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 26.11.2024 задовольнив самовідвід судді Маринченка Я.В. від розгляду справи №910/14493/24, матеріали справи №910/14493/24 передав для вирішення питання про повторний автоматизований розподіл справи у порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до повторного автоматизованого розподілу судової справи, зазначений вище позов передано на розгляд судді Бондарчук В.В.

Ознайомившись із поданою позовною заявою, суд встановив, що заява не відповідає вимогам ст. ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), внаслідок чого підлягає залишенню без руху із таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, всупереч приписам ст. 162 ГПК України, позивачем не зазначено у позовній заяві відомостей про наявність або відсутність зареєстрованого електронного кабінету в системі «Електронний суд» ЄСІТС.

Також, згідно із п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 стверджує, що звільнена від сплати судового збору відповідно до п. 10 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, до позовної заяви долучено копію посвідчення ОСОБА_1 № НОМЕР_2 від 15.05.2009 - як дружини (чоловіка), опікуна, дітей, померлого громадянина з числа ліквідаторів, потерпілих категорії 1-А, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою.

Так, за приписами п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Тобто, законодавець зазначає в кожному окремому пункті конкретний перелік осіб, які мають право бути звільненим від сплати судового збору. Зокрема, у п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору в усіх судових інстанціях звільняються саме «позивачі - громадяни», тобто, мова не йде про осіб з іншим статусом, таким як позивачі - дружини (чоловіки) громадян, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, а тільки про осіб зі статусом позивача.

Подібна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 19.09.2024 у справі №303/3337/24.

Проте у матеріалах позову відсутні докази на підтвердження того, що саме позивач - ОСОБА_1 , віднесена до 1 чи 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, а тому підстави для звільнення від сплати судового збору, передбачені п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» відсутні.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для позову немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3 028,00 грн.

При цьому, за змістом ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ураховуючи положення законодавства та виходячи з того, що ОСОБА_1 заявила три вимоги немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 9 084,00 грн (3 028,00 грн*3).

Проте, як вбачається із матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 не сплатила судовий збір за подання даного позову до Господарського суду міста Києва, що також є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог абз. 1 ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, судом встановлено, що позовну заяву подано до суду без додержання ст.ст. 162, 164 ГПК України, відповідно позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом надання відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), а також надання доказів сплати судового збору у розмірі 9 084,00 грн.

За таких обставин, позовна заява надання доказів сплати судового збору у розмірі ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст. 233, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Громадської організації «Товариство індивідуальних забудовників "Десенка"» про скасування тимчасового порядку, скасування рішення правління, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Віта БОНДАРЧУК