ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"02" грудня 2024 р. Справа № 910/13328/22

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Шапран В.В.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2023 (повне рішення складене 15.06.2023)

у справі №910/13328/22 (суддя - Марченко О.В.)

за позовом ОСОБА_2

до 1. ОСОБА_3 ;

2. ОСОБА_4 ;

3. ОСОБА_5 ;

4. Державного реєстратора Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Мельникової Наталії Сергіївни;

5. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Стрельченко Олени Володимирівни

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю «Барви-2005»

про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі, витребування з незаконного володіння 100% статутного капіталу та визнання права власності на акції.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , державного реєстратора Печерської районної в місті Києві державної адміністрації Мельникової Наталії Сергіївни та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Стрельченко Олени Володимирівни про:

- визнання недійсним договору від 01.09.2016 купівлі-продажу частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «Барви-2005», укладеного ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

- витребування з незаконного володіння ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 100% статутного капіталу товариства;

- визначення, що розмір частки ОСОБА_2 у статутному капіталі товариства у сумі 25591808,18 грн становить 100%.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.01.2023 відкрито провадження у справі №910/13328/22, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, а також залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Барви-2005» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.06.2023 (повне рішення складене 15.06.2023) у справі №910/13328/22 позов ОСОБА_2 задоволено повністю.

Не погоджуючись з указаним рішенням, ОСОБА_1 - особа, яке не є учасником справи, через представника ОСОБА_6 25.11.2024 через електронний кабінет подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржуване рішення суду та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В апеляційній скарзі викладено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, мотивовану тим, що про наявність справи ОСОБА_1 дізналася лише під час розгляду Києво-Святошинським районним судом міста Києва справи №369/1203/24. Після цього представниця скаржниці ОСОБА_6 13.11.2024 ознайомилася з матеріалами справи №910/13328/22 та отримала повний текст оскаржуваного рішення.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2024 апеляційну скаргу у справі №910/13328/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: Шапран В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Андрієнко В.В., Буравльов С.І.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд вважає необґрунтованими доводи скаржниці стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження з огляду на наступне.

Як було зазначено вище, ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що вона не є учасницею даної справи та дізналася про її наявність під час розгляду Києво-Святошинським районним судом міста Києва справи №369/1203/24. Після цього її представниця ОСОБА_6 13.11.2024 ознайомилася з матеріалами справи та отримала повний текст оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, оскільки у даному випадку повне рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2023 складене 15.06.2023, заявниця мала подати апеляційну скаргу у строк до 05.07.2023 включно. Разом з цим, дану апеляційну скаргу подано лише 25.11.2024, тобто зі значним пропуском процесуального строку, а саме більше ніж в один рік.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд звертає увагу також на те, що згідно положення п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу (ч. 3 ст. 256 ГПК України).

Апеляційний суд акцентує увагу на тому, що ОСОБА_1 пов`язує пропуск строку на апеляційне оскарження рішення моментом ознайомлення її представниці з матеріалами даної справи та текстом рішення, що відбулося 13.11.2024 і це підтверджується наданими доказами.

Поряд з цим, суд вказує на те, що про наявність справи №910/13328/22 та оскаржуваного рішення скаржниця та її представник дізналися значно раніше, про що свідчать копії процесуальних документів суду зі справи №369/1203/24, надані до матеріалів апеляційної скарги та розміщені у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Так, Товариство з обмеженою відповідальністю «Барви-2005» звернулося до Києво-Святошинського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_10 та ОСОБА_3 про витребування майна з незаконного володіння, визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 05.02.2024 відкрито провадження у справі №369/1203/24 та призначено підготовче засідання на 02.05.2024.

Суд акцентує увагу на тому, що саме з наявністю справи №369/1203/24 скаржниця пов`язує факт обізнаності з даною справою №910/13328/22.

Надалі, ухвалою Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 06.02.2024 у справі №369/1203/24 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Барви-2005» про забезпечення позову. У тексті ухвали про забезпечення позову зазначено наступне: «Захищаючи свої права як власника корпоративних прав, ОСОБА_2 звернувся до Господарського суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі від 01.09.2016 року та витребування з незаконного володіння на користь ОСОБА_2 статутного капіталу.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.06.2023 року по справі №910/13328/22 (яке набрало законної сили) позов ОСОБА_2 було задоволено та визнано недійсним договір купівлі-продажу 100% частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «Барви-2005» від 01.09.2016, укладений ОСОБА_2 та ОСОБА_3 …»

Тобто, ОСОБА_1 , як відповідач у цивільній справі №369/1203/24, мала бути обізнана про наявність справи №910/13328/22 та ухвалення оскаржуваного рішення ще з лютого 2024 року.

В подальшому, в межах розгляду спору у справі №369/1203/24 представниця відповідачів, у тому числі і ОСОБА_1 , ОСОБА_6 22.07.2024 подала клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою від 23.07.2024 відмовлено у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі №369/1203/24. У тексті вказаної ухвали зазначено наступне: «Представник відповідачів вважає, що захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки, що належать на праві приватної власності відповідачам 2 та 3, вжитий судом безпідставно та повинен бути скасований, з огляду на таке.

Наявність ризику, що власники земельних ділянок зроблять дії щодо відчуження земельних ділянок, які є предметом оскаржуваного договору, є лише припущенням заявника, а доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Посилання у заяві на наявність кримінального провадження та рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2023 у справі №910/13328/22, яким задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 , визнано недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «Барви-2005» від 01.09.2016, укладеного ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також висновку експерта, жодним чином не доказує, що ОСОБА_8 та ОСОБА_1 вчиняли чи вчиняють дії щодо відчуження належних їм земельних ділянок…»

Отже, ще 22.07.2024 представниця скаржниці ОСОБА_6 у клопотанні про скасування заходів забезпечення позову у справі №369/1203/24 підтвердила обізнаність з наявністю справи №910/13328/22 та ухваленням оскаржуваного рішення від 12.06.2023.

Однак, у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження скаржниця обмежилася лише загальними доводами про обізнаність зі справою №910/13328/22, не конкретизуючи чіткої дати або проміжку часу та за яких обставин вона чи її представниця дізналася про наявність даної справи.

З матеріалів справи, розміщених в електронному вигляді в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» вбачається, що представниця скаржниці ОСОБА_6 вперше звернулася до Господарського суду міста Києва з заявою про ознайомлення з матеріалами справи №910/13328/22 лише 31.10.2024 та вдруге - 08.11.2024, не дивлячись на обізнаність зі змістом оскаржуваного рішення ще 22.07.2024.

Як наслідок, апеляційний суд зазначає, що скаржницею жодним чином не обґрунтовано того, з яких причин вона чи її представники, не проявивши розумну обачність, не звернулися до Господарського суду міста Києва з метою ознайомлення з матеріалами справи №910/13328/22 у більш стислий та розумний строк. Також, скаржницею не обґрунтовано та не конкретизовано, коли саме вона дізналася про наявність справи №910/13328/22 та ухвалення оскаржуваного рішення, враховуючи той факт, що ОСОБА_1 , як відповідач у цивільній справі №369/1203/24, мала бути обізнана про наявність справи №910/13328/22 та ухвалення оскаржуваного рішення ще з лютого 2024 року.

Отже, наведені обставини у їх сукупності, на переконання апеляційного суду, унеможливлюють визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, викладених ОСОБА_1 в апеляційній скарзі.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України у чинній редакції апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2023 у справі №910/13328/22 підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави необґрунтованості заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

ОСОБА_1 на виконання вказівок, викладених в цій ухвалі, необхідно надати суду заяву про поновлення строку з додатковими аргументами на підтвердження поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, зокрема, зазначити, які обставини перешкоджали їй чи її представникам звернутися до Господарського суду міста Києва з метою ознайомлення з матеріалами справи №910/13328/22 у більш стислий та розумний строк та за яких обставин і коли скаржниця дізналася про наявність даної справи, враховуючи той факт, що ОСОБА_1 , як відповідач у цивільній справі №369/1203/24, мала бути обізнана про наявність справи №910/13328/22 та ухвалення оскаржуваного рішення ще з лютого 2024 року, тобто після відкриття провадження у цивільній справі №369/1203/24 та постановлення ухвали про забезпечення позову.

Одночасно суд звертає увагу скаржниці, що відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись статтями 234, 256, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2023 у справі №910/13328/22 залишити без руху, надавши скаржниці строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині, шляхом звернення до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку.

2. Попередити ОСОБА_1 , що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Суддя В.В. Шапран