УХВАЛА

м. Київ

02.12.2024Справа № 910/8127/24
Суддя Мудрий С.М., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до 1) Приватного підприємства "Пріма Лекс"

2) ОСОБА_2

3) ОСОБА_3

4) ОСОБА_4

5) Товариства з обмеженою відповідальністю "Мдіна, ЛТД"

6) ОСОБА_5

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: Товариство з обмеженою відповідальністю "СП МДМ"

про визначення розміру статутного капіталу товариства та визнання за позивачем право на частку в статутному капіталі

Представники учасників справи: не викликалися,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного підприємства "Пріма Лекс", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Мдіна, ЛТД" та ОСОБА_5 , в якому просить:

- визначити розмір статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "СП МДМ" () в 7 142 858,00 грн;

- визнати за позивачем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) право на 51/100 часток в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "СП МДМ" () в грошовому виразі в сумі 3 642 857,14 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.07.2024 позовну заяву залишено без руху.

Залишаючи позов без руху, суд виходив з того, що:

- враховуючи, що зміст позовних вимог має містити чіткий виклад того, які правовідносини оскаржуються, вимога позивача в частині: "визначити розмір статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю "СП МДМ" () в 7 142 858,00 грн." не містить посилань на ту обставину, що саме цією вимогою позивач звернувся за захистом свого права. При тому, що позов ОСОБА_1 подано в своїх інтересах, а не в інтересах товариства з обмеженою відповідальністю "СП МДМ", а позивачем заявлено вимогу щодо інтересів товариства без визначення його як одного з позивачів. Зазначений виклад позовних вимог що не дає змогу суду встановити зміст позовних вимог, наведених у прохальній частині позовної заяви;

- в позовній заяві відсутній зміст позовних вимог до кожного з відповідачів;

- позивачем у позові не зазначено правових підстав щодо залучення товариства з обмеженою відповідальністю "СП МДМ" як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору;

- відповідно до відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №675425 від 03.07.2024 адресою реєстрації ОСОБА_3 є АДРЕСА_1 . Натомість, у позовній заяві міститься інша адреса місцезнаходження відповідача -3: АДРЕСА_2 .

- з опису вкладення від 25.06.2024 року вбачається, що позивачем було відправлено цінний лист на адресу: АДРЕСА_2 , що в свою чергу є порушенням вимог статті 164 ГПК України.

17.07.2024 до канцелярії суду від позивача надійшов супровідний лист, позовна заява, докази направлення сторонам копії позову та доданих до неї документів.

Дослідивши подані документи, суд дійшов висновку про те, що позивачем не усунено всі недоліки, зазначені судом в ухвалі від 05.07.2024 про залишення позовної заяви без руху, у зв`язку з чим ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 позовну заяву разом із доданими до неї документами було повернуто ОСОБА_1 без розгляду.

Однак постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.09.2024 ухвалу Господарського суду міста Києва від 22.07.2024 було скасовано, а справу №910/8127/24 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

03.10.2024 справа №910/8127/24 повернулася до Господарського суду містка Києва.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 04.10.2024 матеріали справи №910/8127/24 передано судді Мудрому С.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.10.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 12.11.2024. Залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "СП МДМ" (далі - ТОВ "СП МДМ") до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів. Зобов`язано позивача надати оригінали всіх наявних у нього документів, які зазначені в додатках до позовної заяви, для огляду, а також належним чином завірену копію статуту ТОВ "СП МДМ" у редакції, чинній на момент укладення договору від 13.06.2017 про відступлення шляхом купівлі-продажу частки у статутному капіталі (корпоративних прав) ТОВ "СП МДМ".

31.10.2024 на адресу суду від ТОВ "СП МДМ" надійшли пояснення.

06.11.2024 через систему "Електронний суд" від ОСОБА_2 надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.11.2024 заяву ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

11.12.2024 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про відкладення підготовчого засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.11.2024 відкладено підготовче засідання у справі №910/8127/24 на 03.12.2024. Явку позивача в підготовче засідання визнано обов`язковою. Зобов`язано позивача виконати в строк до 29.11.2024 вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 09.10.2024 в частині надання належним чином завіреної копії статуту ТОВ "СП МДМ" у редакції, чинній на момент укладення договору від 13.06.2017 про відступлення шляхом купівлі-продажу частки у статутному капіталі (корпоративних прав) ТОВ "СП МДМ". Зобов`язано позивача виконати в підготовчому засіданні 03.12.2024 вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 09.10.2024 в частині надання для огляду оригіналів всіх наявних у нього документів, які зазначені в додатках до позовної заяви.

28.11.2024 через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про відкладення підготовчого засідання, обґрунтована неможливістю представника бути присутнім у призначеному підготовчому засідання через зайнятість в іншій справі, та неможливістю прибути у засідання самого позивача через стан здоров`я.

29.11.2024 через систему "Електронний суд" від ОСОБА_6 надійшла заява про відвід судді Мудрого С.М. від розгляду справи №910/8127/24, який було визнано необґрунтованим.

Відповідно до статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Таким чином, перелік закріплених у вказаній статті підстав для відводу(самовідводу) судді не є вичерпним.

У силу приписів частин 1 та 2 статті 36 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до статті 10 Кодексу суддівської етики, затвердженого Рішення XX чергового з`їзду суддів України від 18.09.2024 (далі - Кодекс суддівської етики), суддя повинен виконувати обов`язки судді безсторонньо і неупереджено та утримуватися від поведінки, будь-яких дій або висловлювань, що можуть призвести до виникнення сумнівів у рівності суддів та присяжних під час здійснення правосуддя.

Суддя має уникати поведінки, що може викликати сумнів чи створити враження про наявність у судді прихильності чи упередженого ставлення до учасників справи чи їх представників (абзац 2 статті 14 Кодексу суддівської етики).

Згідно з абзацом 2 статті 15 Кодексу суддівської етики у разі виникнення сумнівів у судді щодо його неупередженості у результаті розгляду справи суддя має право заявити самовідвід.

Крім цього, як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.97 р. № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У пункті 66 рішення Європейського суду з прав людини від 10.12.2009 у справі "Мироненко і Мартиненко проти України" (заява №4785/02) зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія A, №255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), заява №33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).

З численної практики Європейського суду з прав людини вбачається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи навіть тоді, коли у стороннього спостерігача лише могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Отже, при наявності зазначених підстав суддя повинен заявити самовідвід.

Враховуючи вищезазначене та те, що судом викладено свою правову позицію відносно того, що позовна заява ОСОБА_6 не відповідала вимогам ГПК України та не було усунено всіх її недоліків, а також для об`єктивного повного, всебічного та неупередженого розгляду справи, самовідвід судді Мудрого С.М. є обґрунтованим, а тому матеріали справи №910/8127/24 підлягають передачі до автоматизованої системи документообігу Господарського суду міста Києва для автоматичного її розподілу справи між суддями.

Керуючись ст. 35, 39, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Самовідвід судді Мудрого С.М. задовольнити.

2. Відвести суддю Мудрого С.М. від розгляду справи №910/8127/24.

3. Справу №910/8127/24 передати для здійснення повторного автоматизованого розподілу.

4. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій МУДРИЙ