ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"02" грудня 2024 р. Справа№ 910/7722/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Майданевича А.Г.

Суліма В.В.

за апеляційною скаргою Корпорації «ТСМ Груп»

на рішення Господарського суду міста Києва від 30.10.2024 (повний текст - 06.11.2024)

у справі № 910/7722/24 (суддя - Паламар П.І.)

за позовом Корпорації «ТСМ Груп»

до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

про стягнення боргу, сум за прострочення виконання боржником грошового зобов`язання, ціна позову 5 999 623,01 грн

за зустрічним позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

до Корпорац «ТСМ Груп»

про розірвання договору, стягнення боргу, неустойки, ціна позову 14 893 536,84 грн, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 30.10.2024 у позові Корпорації "ТСМ Груп" відмовлено. Зустрічний позов Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" задоволено. Розірвано договір на виконання робіт № 01/21/46-124-08-21-15845 від 4 жовтня 2021 р., укладений між Акціонерним товариством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (правонаступник Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом") та Корпорацією "ТСМ Груп". Стягнуто з Корпорації "ТСМ Груп" на користь Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" 3 294 858 грн безпідставно набутих коштів, 7 000 144,20 грн пені, 2 722 278,86 грн штрафу, 156 255 грн витрат по оплаті судового збору. Зобов`язано Корпорацію "ТСМ Груп" забрати (вивезти) обладнання та матеріали, передані Акціонерному товариству "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" для забезпечення робіт за договором на виконання робіт № 01/21/46-124-08-21-15845 від 4 жовтня 2021 р. загальною вартістю на суму 7 505 017,20 грн.

Не погодившись з ухваленим рішенням, Корпорація «ТСМ Груп» 27.11.2024 (через Електронний суд) звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити Корпорації ТСМ ГРУП» строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Відстрочити сплату судового збору за подання цієї апеляційної скарги до закінчення розгляду судом апеляційної інстанції справи №910/7722/24. Рішення Господарського суду міста Києва від 30.10.2024 по справі № 910/7722/24 скасувати. Ухвалити нове рішення, яким стягнути з Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь Корпорації «ТСМ ГРУП» 4 210 159,20 грн основного боргу, 264 872,09 грн 3 % річних, 1 524 591,72 грн втрат від інфляції. Зазначити в рішенні по справі про нарахування 3% річних на суму боргу до моменту виконання рішення відповідачем. В задоволенні зустрічного позову Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Корпорації «ТСМ ГРУП» відмовити в повному обсязі. Стягнути з Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь Корпорації «ТСМ ГРУП» судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 342 304,27 грн та витрати на правничу допомогу у сумі 112 800 грн та 1,5% від суми заявлених АТ «НАЕК «Енергоатом» у справі №910/7722/24 грошових позовних вимог до Корпорації «ТСМ ГРУП» та вартості спірного майна, в задоволенні яких судом буде відмовлено або закрито провадження. Здійснити перерозподіл судових витрат за розгляд справи в суді першої інстанції, стягнути з Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на користь Корпорації «ТСМ ГРУП» судові витрати: 71 995,48 грн судового збору та 57 000,00 грн витрат на правничу допомогу.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведена апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України з таких підстав).

Відповідно до вимог п. 2. ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру складає 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Нормою ч. 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що в разі коли скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як вбачається з апеляційної скарги, скаржник оскаржує рішення суду першої інстанції в частині первісного позову, а саме вимога майнового характеру про стягнення 5 999 623,01 грн. Щодо оскарження скаржником рішення суду першої інстанції в частині зустрічної позовної заяви, скаржник оскаржує 3 вимоги, а саме: одна вимога немайнового характеру (розірвати договір на виконання робіт № 01/21/46-124-08-21-15845 від 4 жовтня 2021 р., укладений між Акціонерним товариством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (правонаступник Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом") та Корпорацією "ТСМ Груп") 3 028,00 грн; друга вимога майнового характеру про стягнення 13 017 281,10 грн; третя вимога немайнового характеру (зобов`язати Корпорацію "ТСМ Груп" забрати (вивезти) обладнання та матеріали, передані Акціонерному товариству "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" для забезпечення робіт за договором на виконання робіт № 01/21/46-124-08-21-15845 від 4 жовтня 2021 р. загальною вартістю на суму 7 505 017,20 грн) 3 028,00 грн.

Тобто 2 вимоги майнового характеру та 2 вимога немайнового характеру.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 30.10.2024 складає 349 571,48 грн (291 309,57 грн * 150 % * 0,8).

Водночас, як вбачається з апеляційної скарги та доданих до неї документів, жодних доказів сплати судового збору скаржник до суду апеляційної інстанції не надав. Скаржник клопоче про відстрочку від сплати судового збору. Клопотання обґрунтовано тим, що сплата вказаної суми для Корпорації «ТСМ ГРУП» на цей час є ускладненою, так як основним джерелом доходів для товариства є виконання робіт на об`єктах АТ «НАЕК «Енергоатом». В той же час АТ «НАЕК «Енергоатом» систематично порушує свої обов`язки щодо оплати за виконані роботи, що вимушує позивача стягувати заборгованість в судовому порядку, при цьому виконання рішень здійснюється зі значною затримкою. Так, рішенням Господарського суду міста Києва від 20.04.2023 по справі № 910/14524/22 з АТ «НАЕК «Енергоатом» на користь Корпорації «ТСМ ГРУП» було стягнуто 4 061 409,83 грн заборгованості за виконані роботи. Рішенням Господарського суду міста Києва від 15.11.2023 по справі № 910/12058/23 з АТ «НАЕК «Енергоатом» на користь Корпорації «ТСМ ГРУП» було стягнуто 2 889 993,81 грн заборгованості за виконані роботи. Вказані рішення до цього часу не виконані, заборгованість АТ «НАЕК «Енергоатом» не сплачена. В межах справи № 910/7722/24 розглядається стягнення заборгованості у сумі 4 210 159,20 грн. Товариство зараз вживає заходи для збору коштів на оплату судового збору, проте для цього необхідний додатковий строк.

Таким чином, скаржник зазначає, що на цей час Корпорація «ТСМ ГРУП» не має можливості для отримання належних їй грошових коштів від АТ «НАЕК «Енергоатом», що значно впливає на фінансовий стан скаржника.

Скаржник зазначає, що : «якщо Корпорація «ТСМ ГРУП» сплатить судовий збір за подання апеляційної скарги, то, в подальшому, якщо апеляційна скарга буде задоволена, внаслідок зупинення виконавчих провадження відносно відповідача, ми все одно не зможемо компенсувати витрати на оплату судового збору за подання апеляційної скарги, що збільшить втрати нашого підприємства, незважаючи на законність та обґрунтованість наших вимог.».

В зв`язку з вищевикладеним, скаржник просить суд відстрочити оплату судового збору за подання апеляційної скарги до закінчення розгляду справи апеляційним судом.

Північний апеляційний господарський суд розглянув клопотання про відстрочення від сплати судового збору до закінчення розгляду справи апеляційним судом та дійшов висновку про відмову у його задоволенні з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; г) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Положення ст. 8 Закону "Про судовий збір" містять перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Щодо права застосування статті 8 Закону України "Про судовий збір" у контексті розстрочки, відстрочки та звільнення від сплати судового збору щодо юридичних осіб Велика Палата Верховного Суду висловлювалася послідовно і неодноразово.

Зазначеної правової позиції дотримуються також, зокрема, в ухвалах Верховного Суду від 17.05.2024 у справі № 910/11150/23, від 14.05.2024 у справі № 917/1125/23, від 13.05.2024 у справі № 908/1320/23 (908/2674/23), від 09.05.2024 у справі № 914/3080/20, від 04.03.2024 у справі № 910/3126/23, від 17.01.2024 у справі № 910/9725/23, від 22.11.2023 у справі № 910/1265/23, від 28.09.2023 у справі № 922/4067/19, від 24.05.2024 у справі № 910/9804/23.

У п. 37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №940/2276/18 зроблено висновок про те, що з аналізу ст. 8 Закону "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Положення ГПК та Закону "Про судовий збір" не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63-64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

З урахуванням цих рішень Європейського суду з прав людини Верховний Суд у постановах від 21.10.2022 у справі №905/1059/21 та від 30.11.2022 у справі №905/1060/21 зробив висновок, що скрутний майновий стан підтверджується відповідними доказами, які містять інформацію, у тому числі, щодо наявності/відсутності коштів (на банківських або депозитних рахунках), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.

Крім того, Верховний Суд неодноразово вказував, що загальна сума отриманих доходів юридичною особою може бути підтверджена довідкою про доходи юридичної особи за попередній календарний рік, виданою органом Державної податкової служби України, інформацією із Державного реєстру юридичних осіб (ухвали Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №921/2/21(921/463/22), від 17.07.2023 у справі №757/14112/20-ц, від 03.05.2022 у справі №914/1147/20, від 10.11.2021 у справі №922/1429/19, від 06.06.2021 у справі №922/1775/19).

На підтвердження свого фінансового становища скаржник не надав жодних доказів, зокрема, документів щодо наявності банківських рахунків із зазначенням коштів на них, документі щодо перебування у його власності рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, тощо.

З огляду на це, Північний апеляційний господарський суд, розглянувши клопотання скаржника про відстрочення від сплати судового збору, дійшов висновку, що зазначені скаржником обставини не є безумовними підставами для відстрочення його від сплати судового збору, оскільки скаржником не надано до суду апеляційної інстанції жодних доказів на підтвердження майнового стану заявника, а саме клопотання не свідчить про його скрутне фінансове становище та не підтверджує неможливість сплати ним судового збору у визначеному розмірі за подання апеляційної скарги у цій справі. Аналогічну позицію застосував Верховний Суд в ухвалі від 11.09.2024 у справі № 905/993/21.

З огляду на зазначене, враховуючи, що скаржник скористався правом на подачу клопотання про відстрочення від сплати судового збору, однак документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі не надав, натомість заявив клопотання про відстрочення від сплати судового збору, у задоволенні якого відмовлено, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга залишається без руху для надання скаржнику строку для сплати судового збору у розмірі 349 571,48 грн, про що надати суду докази в десяти денний строк.

Аналогічну позицію застосував Верховний Суд в ухвалах від 21.12.2023 у справі №911/2579/22, від 11.01.2024 у справі №910/10905/21, від 11.09.2024 у справі № 905/993/21.

Отже, подана заявником апеляційна скарга не відповідає вимогами ст. 258 ГПК України.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави несплати судового збору за її подання у встановлених порядку та розмірі.

При цьому колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд у такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 262 ГПК України до відкриття апеляційного провадження учасники справи мають право подати заперечення проти відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Відмовити скаржнику у клопотанні про відстрочення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

2. Апеляційну скаргу Корпорації «ТСМ Груп» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.10.2024 у справі № 910/7722/24 залишити без руху.

3. Надати Корпорації «ТСМ Груп» строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

4. Попередити заявника, що в разі, якщо скаржник не виконає вимоги даної ухвали в зазначений строк, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

5. Роз`яснити учасникам справи обов`язок реєструвати офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України.

6. Роз`яснити учасникам справи про необхідність подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або із застосуванням засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді А.Г. Майданевич

В.В. Сулім