ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року

м. Київ

Cправа № 904/3936/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Краснова Є. В. - головуючого, Мачульського Г. М., Рогач Л. І.,

секретаря судового засідання - Денисевича А. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Прем`єр Буд" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 10.06.2024 (колегія суддів: Чередко А. Є., Іванов О. Г., Коваль Л. А.) і рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2023 (суддя Васильєв О. Ю.) у справі

за позовом заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі: 1) Дніпропетровської обласної державної адміністрації-обласної військової адміністрації, 2) Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Прем`єр Буд",

про визнання недійсною додаткової угоди та стягнення 9 900 614,58 грн,

за участю представника Офісу Генерального прокурора Гудименко Ю. В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог

1. Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури (далі - Прокурор) звернувся з позовом про визнання недійсною додаткової угоди від 11.04.2022 № 3 до договору від 30.11.2021 № 415/11-21 на виконання робіт на об`єкті: "Реконструкція універсального видовищно-спортивного палацу "Метеор" за адресою: вул. Макарова, 27-А, м. Дніпро, укладеного між Департаментом капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації (далі ?- Департамент) та ТОВ "Будівельна компанія "Прем`єр Буд" (далі - ТОВ "БК "Прем`єр Буд"), а також стягнення з відповідача на користь Департаменту внаслідок несвоєчасного виконання грошового зобов`язання інфляційних втрат у розмірі 5 140 386,47 грн, 3 % річних у розмірі 858 401,79 грн та пені у розмірі 3 901 826,32 грн.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що внаслідок неправомірного укладення додаткової угоди від 11.04.2022 № 3, якою відповідачу були продовжені строки повернення авансу, фактичне повернення попередньої оплати відбулась тільки 02.05.2023, у зв`язку з чим відповідач безпідставно користувався бюджетними коштами у період з 04.05.2022 по 01.05.2023, що свідчить про порушення майнових інтересів держави у бюджетній сфері.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

3. 01.10.2021 в електронній системі закупівель опубліковано оголошення про проведення Департаментом процедури відкритих торгів із закупівлі робіт із реконструкції універсального видовищно-спортивного палацу "Метеор" за адресою: м. Дніпро, вул. Макарова, 27-А (UА-2021-10-01-009543-b), очікуваною вартістю 1 365 828 405,60 грн, за результатами якої переможцем визначено ТОВ "БК "Прем`єр Буд" з ціновою пропозицією 1 365 428 250,00 грн.

4. 30.11.2021 між Департаментом (замовником) та ТОВ "БК "Прем`єр Буд" (генпідрядником) укладено договір № 415/11-21 (далі - договір), за умовами якого замовник доручає, а генпідрядник забезпечує виконання будівельно-монтажних робіт з реконструкції універсального видовищно-спортивного палацу "Метеор" за адресою: м. Дніпро, вул. Макарова, 27-А.

5. Відповідно до пункту 1.4 договору генпідрядник розпочне виконання робіт у строк, що не перевищує 10 днів з дня укладання договору, і завершить виконання робіт до 30.12.2023.

6. Строки виконання робіт можуть змінюватися із внесенням відповідних змін у договір у разі: обставин непереборної сили; відсутності фінансування; коригування проектно-кошторисної документації; виникнення інших обставин, що можуть вплинути на строки виконання робіт (пункт 1.7 договору). Замовник може у разі необхідності прийняти рішення про уповільнення, зупинення або прискорення виконання робіт із внесенням у встановленому порядку змін у договір, у тому числі до календарного графіка виконання робіт, договірної ціни, плану фінансування (пункт 1.8 договору).

7. Відповідно до пункту 2.1 договору договірна ціна робіт визначається на основі кошторису, що є невід`ємною частиною договору (додаток № 1), є динамічною і складає 1 365 428 250,00 грн.

8. Розрахунки за виконані роботи проводяться протягом 10 робочих днів після надходження коштів з бюджету на розрахунковий рахунок замовника для фінансування зазначених робіт та будуть здійснюватися на підставі акта здачі-приймання виконаних робіт за формою № КБ-2в, довідки про вартість виконаних будівельних робіт за формою № КБ-3 та рахунку на оплату робіт; проміжними платежами в міру виконання робіт (пункт 11.1).

9. Вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті, визначаються із урахуванням обсягів виконаних робіт та фактичних витрат генпідрядника, підтверджених відповідними документами (пункт 11.3 договору). Розрахунки проводяться шляхом оплати замовником виконаних робіт після підписання сторонами акта здачі-приймання виконаних робіт за формою № КБ-2в та на підставі довідки про вартість виконаних будівельних робіт за формою № КБ-3 (пункт 11.4 договору).

10. Замовник за наявності бюджетних коштів на розрахунковому рахунку протягом 10 робочих днів перераховує генпідряднику аванс у розмірі не більше 30 % від вартості річного обсягу робіт за цим договором згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 "Про затвердження Порядку державного фінансування капітального будівництва" (зі змінами), постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 "Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти" (зі змінами) та з урахуванням обмежень, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами) і відповідно до Положення про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються в поточному бюджетному періоді 2021- 2022 років, затвердженого наказом Департаменту від 18.02.2021 № 26-ОД (пункт 11.7 з урахуванням змін, внесених додатковою угодою від 21.01.2022 № 2).

11. Пунктом 11.8 договору передбачено, що використаний аванс погашається на підставі актів виконаних робіт за формою № КБ-2в, підписаних уповноваженими представниками сторін.

12. Генпідрядник згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 1764 від 27.12.2001 (зі змінами), постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 (зі змінами), з урахуванням обмежень, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 (зі змінами) та відповідно до Положення про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються в поточному бюджетному періоді 2021- 2022 року, затвердженого наказом Департаменту від 18.02.2021 № 26-ОД, зобов`язується використати одержаний аванс на придбання матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. Після закінчення зазначеного терміну невикористані суми авансу повертаються замовнику з нарахуванням річної відсоткової плати на рівні облікової ставки НБУ із застосуванням коефіцієнта 1.2 за кожний день прострочення (пункт 11.9 з урахуванням змін, внесених додатковою угодою від 21.01.2022 № 2).

13. Зміна договору здійснюється шляхом зміни або доповнення його умов за ініціативою будь-якої сторони на підставі додаткової угоди. Додаткова угода є невід`ємною частиною договору. Перегляд істотних умов договору оформлюється додаткового угодою з урахуванням вимог статті 41 Закону України від 19.09.2019 № 114-IX "Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель" (пункт 15.1 договору).

14. На виконання пунктів 11.7, 11.9 договору Департаментом на користь ТОВ "БК "Прем`єр Буд" перераховано аванс у розмірі 29 817 750,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 04.02.2022 № 96.

15. 11.04.2022 сторони уклали додаткову угоду № 3 до договору (далі - додаткова угода № 3), в якій пункт 11.9 договору викладено в наступній редакції:

16. "Генпідрядник, згідно постанови Кабінету Міністрів України № 1764 від 27.12.2001 (зі змінами), постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 (зі змінами), з урахуванням обмежень визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 (зі змінами) та відповідно до Положення про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються в поточному бюджетному періоді 2022 року, затвердженого наказом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 04.01.2022 № 2-ОД, зобов`язується використати одержаний аванс на придбання матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу за виключенням періоду дії Указів Президента України про встановлення та продовження строку дії воєнного положення".

17. Обґрунтовуючи позов, Прокурор зазначив, що додатковою угодою № 3 строк використання авансу сторони продовжили на період дії воєнного стану.

18. Із врахуванням додаткової угоди № 3 фактичне повернення авансу за ним у розмірі 28 771 042,55 грн відбулось тільки 02.05.2023, що підтверджується випискою з рахунків Департаменту. Отже, в період часу з 04.05.2022 по 01.05.2023 з боку генерального підрядника за договором мало місце невиконання грошового зобов`язання щодо повернення суми попередньої оплати (авансу) у розмірі 28 771 042,55 грн.

19. Посилаючись на безпідставне користування ТОВ "БК "Прем`єр Буд" бюджетними коштами у сумі 28 771 042,55 грн, Прокурор заявляв, що додаткова угода № 3 підлягає визнанню недійсною, а з відповідача підлягають стягненню пеня у розмірі 3 901 826,32 грн, 3 % річних у розмірі 858 401,79 грн та інфляційні втрати у розмірі 5 140 386,47 грн.

20. Викладені обставини і стали підставою для звернення Прокурора з даним позовом до господарського суду.

Короткий зміст судових рішень судів попередніх інстанцій

21. 16.11.2023 Господарський суд Дніпропетровської області ухвалив рішення, залишене без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 10.06.2024, про задоволення позову.

22. Оскаржувані у даній справі рішення судів першої та апеляційної інстанцій мотивовані тим, що постановами Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070, від 22.07.2020 № 641, а також від 27.12.2001 № 1764 передбачено обов`язок підрядника протягом трьох місяців після одержання авансу на виконання договору про закупівлю робіт за бюджетні кошти використати його на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів. Продовження такого тримісячного строку на використання авансу чинним законодавством не передбачено, а тому укладання додаткової угоди № 3, якою відповідний строк використання авансу було змінено (продовжено), суперечить вимогам, які встановлені зазначеними постановами Кабінету Міністрів України.

23. Суди також виходили з того, що Прокурор, звертаючись із позовом до суду, дотримався передбачених чинним законодавством вимог для представництва інтересів держави.

Короткий зміст касаційної скарги

24. 18.07.2024 ТОВ "БК "Прем`єр Буд" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ці судові рішення в частині задоволення позовних вимог про визнання недійсною додаткової угоди № 3 та ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

25. На думку скаржника, суди не врахували наявні у справі докази, які повністю спростовують заявлені позовні вимоги, зокрема лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1. Як на доказ законності додаткової угоди № 3 скаржник також посилається на факт її реєстрації Головним управлінням Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області та на преюдиційні обставини встановлені у справі № 160/12032/22.

26. ТОВ "БК "Прем`єр Буд" посилається у скарзі на те, що Прокурор перед поданням позову не звертався до компетентного органу, а саме до Держаудитслужби, що є порушенням процесуального законодавства.

27. Касаційне провадження відкрите з підстави, яка визначена пунктом 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), враховуючи доводи скаржника, наведені ним у заяві про усунення недоліків про те, що відсутній правовий висновок Верховного Суду щодо можливості використання одержаного авансу шляхом його перерахування у повному обсязі на рахунок субпідрядної організації.

Короткий зміст відзивів на касаційну скаргу

28. 03.10.2024 через систему "Електронний Суд" надійшов відзив Дніпропетровської обласної прокуратури на касаційну скаргу, в якому прокурор просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

29. 05.10.2024 Департамент подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу ТОВ "БК "Прем`єр Буд" задовольнити в повному обсязі, скасувати рішення першої та апеляційної інстанцій та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Позиція Верховного Суду

30. Згідно із частиною першою статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

31. Досліджуючи обставини щодо належності визначених Прокурором у цій справі позивачів як органів, до компетенції яких віднесені повноваження щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, суд апеляційної інстанції встановив, що Дніпропетровською обласною прокуратурою було повідомлено про наявні порушення інтересів держави уповноважені органи - Дніпропетровську обласну військову адміністрацію та Департамент.

32. Прокурором у позовній заяві обґрунтовано необхідність захисту інтересів держави у визначений спосіб і наведені підстави, визнані судами попередніх інстанцій достатніми, у зв`язку з чим колегія суддів погоджується з відповідними висновками про наявність у Прокурора повноважень для представництва у спірних правовідносинах інтересів держави.

33. Спірне питання у цій справі стосуються правомірності продовження сторонами договору підряду встановленого у законодавстві тримісячного строку для використання підрядником авансу шляхом укладення додаткового договору.

34. Із врахуванням доводів касаційної скарги перегляд судових рішень у даній справі здійснюється лише в частині задоволення судами позовних вимог Прокурора про визнання недійсною додаткової угоди № 3, якою сторони договору підряду - Департамент та ТОВ "БК "Прем`єр Буд" продовжили тримісячний строк для використання авансу на період дії воєнного стану. Судові рішення в частині стягнення з відповідача пені, 3 % річних та інфляційних втрат скаржником не оскаржується.

35. Частиною першою статті 837 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

36. Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, то замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або за згодою замовника, - достроково (частина перша статті 854 ЦК України).

37. За договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх (частина перша статті 875 ЦК України).

38. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта (частина друга статті 875 ЦК України).

39. Судами попередніх інстанцій було встановлено, що між сторонами цього спору в порядку, передбаченому Законом України "Про публічні закупівлі" був укладений договір підряду, умовами якого першопочатково було передбачено, що замовник за наявності бюджетних коштів на розрахунковому рахунку протягом 10 робочих днів перераховує генпідряднику аванс у розмірі не більше 30 % від вартості річного обсягу робіт за цим договором, який підрядник зобов`язується використати на придбання матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу.

40. Додатковою угодою № 3 сторони фактично змінили умови договору, які врегульовували строк використання одержаного підрядником авансу (протягом трьох місяців після одержання авансу) та строк повернення підрядником невикористаного авансу, встановивши, що до такого тримісячного строку не зараховується період воєнного стану, чим відповідно продовжили строк повернення невикористаного авансу.

41. У контексті надання оцінки законності додаткової угоди № 3 суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновків, що наявні підстави для визнання її недійсною, оскільки її умови порушують вимоги законодавчих актів.

42. Відповідно до частин першої та третьої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

43. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

44. На підставі статті 215 ЦК України недійсними можуть визнаватися не лише правочини, які не відповідають цьому Кодексу, а й такі, що порушують вимоги інших законодавчих актів України, Указів Президента України, постанов Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, виданих державними органами, у тому числі відомчих, зареєстрованих у встановленому порядку.

45. Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків.

46. Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070 "Деякі питання здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти" установлено, що розпорядники (одержувачі) бюджетних коштів (крім закордонних дипломатичних установ) у договорах про закупівлю товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти можуть передбачати попередню оплату в разі закупівлі: товарів, робіт і послуг за поточними видатками - на строк не більше трьох місяців; товарів, робіт і послуг за капітальними видатками та державними контрактами (договорами); періодичних видань - на строк не більше 12 місяців.

47. Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України № 1070 (в редакції, що діяла на момент укладання спірної додаткової угоди) установлено, що на період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, попередня оплата товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти, здійснюється розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів з урахуванням особливостей, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

48. Зазначеною постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 заборонено на період дії карантину здійснення розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти, а Державній казначейській службі України здійснення відповідних платежів, крім випадків, коли предметом закупівлі є, серед іншого, інші товари, роботи і послуги, якщо розмір такої оплати не перевищує 30 відсотків вартості їх річного обсягу на строк не більше трьох місяців.

49. Станом на дату укладення договору та додаткової угоди № 3 на території України встановлювався та діяв карантин, а тому положення постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 підлягали застосуванню до спірних правовідносин.

50. У той же час постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1764 затверджено "Порядок державного фінансування капітального будівництва".

51. Відповідно до пункту 18 Порядку державного фінансування капітального будівництва розрахунки за виконані роботи, поставлену продукцію та надані послуги в будівництві здійснюються за договірними цінами відповідно до укладених договорів (контрактів), вимог законодавства та проводяться платежами за об`єкт у цілому або проміжними платежами (за етапи, черги будівництва, пускові комплекси або окремі види робіт, конструктивні елементи).

52. Згідно з пунктом 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва (у редакції, що діяла на момент укладення спірної додаткової угоди) замовник перераховує підряднику аванс, якщо це передбачено договором (контрактом). Розмір авансу не може перевищувати 30 відсотків вартості річного обсягу робіт. Підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються замовнику.

53. З огляду на викладене чинними на момент укладання сторонами додаткової угоди № 3 законодавчими актами України, зокрема, постановами Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070, від 22.07.2020 № 641, а також від 27.12.2001 № 1764, було передбачено обов`язок підрядника використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів та повернути невикористані суми авансу протягом трьох місяців після його одержання.

54. У той же час вказані нормативно-правові акти не передбачають можливості продовження тримісячного строку на використання підрядником авансу, одержаного ним на виконання договору про закупівлю робіт за бюджетні кошти.

55. Колегія суддів погоджується з правильністю висновків судів попередніх інстанцій про те, що за встановлених обставин даної справи внесення сторонами договору змін щодо строку використання та повернення одержаного та невикористаного підрядником авансу суперечить вимогам, встановленими постановами Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1070, від 22.07.2020 № 641, а також від 27.12.2001 № 1764, що є підставою для визнання додаткової угоди № 3 недійсною.

56. Як зазначалося вище, Верховний Суд здійснює у цій справі касаційний розгляд лише щодо результату вирішення спору за позовними вимогами про визнання недійсною додаткової угоди № 3, а тому доводи скаржника щодо використання ним перерахованої суми попередньої оплати виходять за межі перегляду цієї справи судом касаційної інстанції, оскільки судові рішення в частині задоволення позовних вимог щодо нарахування пені, річних відсотків та інфляційних втрат не є предметом оскарження.

57. Касаційний суд також відхиляє посилання скаржника на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі від 17.10.2022 у справі № 160/12032/22 у контексті встановлення зазначеним рішенням преюдиційних для даної справи обставин з тієї підстави, що відповідність спірної додаткової угоди вимогам чинного законодавства України не була предметом розгляду у справі № 160/12032/22. До того ж питання щодо відповідності правочину закону є правовою оцінкою, яку має надавати суд, який розглядає справу. Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду.

58. У частині посилання скаржником на неврахування судом листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, яким з 24.02.2022 було засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) на всій території України, то оцінка йому була надана судами перших двох інстанцій. З цього приводу судами було зазначено, що форс-мажор не є автоматичною підставою для звільнення від виконання зобов`язань, стороною договору має бути підтверджено не факт настання таких обставин, а саме їхня здатність впливати на реальну можливість виконання зобов`язання, чого відповідачем документально доведено не було. У свою чергу переоцінка доказів знаходиться поза межами компетенції касаційного суду.

59. Верховний Суд зазначає, що скаржник, посилаючись на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, вказує на необхідність формування такого висновку стосовно можливості використання одержаного від замовника авансу за умови повного його перерахування субпідряднику відповідача.

60. Верховний Суд виходить з того, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України скаржник повинен обґрунтувати, в чому саме полягає неправильне застосування норми матеріального права чи порушення норми процесуального права, щодо якої відсутній висновок Верховного Суду (у чому саме полягає помилка судів попередніх інстанцій при застосуванні відповідних норм права та як саме ці норми права судами були застосовано неправильно).

61. За результатами касаційного перегляду Судом не встановлено неправильного застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права чи порушення норм процесуального права під час ухвалення оскаржуваних судових рішень.

62. З урахуванням наведеного, з огляду на встановлені судами фактичні обставини справи та мотиви для задоволення позову, колегія суддів зазначає про відсутність підстав для формування правового висновку Верховного Суду щодо застосування норм права стосовно наведеного скаржником у касаційній скарзі питання у правовідносинах, що склалися в цій справі.

63. Враховуючи викладене вище, підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, у цьому випадку не отримала свого підтвердження, що виключає можливість скасування оскаржуваних судових рішень.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

64. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

65. За змістом частини першої статті 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

66. Зважаючи на те, що доводи скаржника не підтвердилися, касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Судові витрати

67. Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку, передбаченому статтею 129 ГПК України, покладається на скаржника.

Керуючись статтями 300, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Прем`єр Буд" залишити без задоволення.

2. Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 10.06.2024 і рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2023 у справі № 904/3936/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Суддя Є. В. Краснов

Суддя Г. М. Мачульський

Суддя Л. І. Рогач