ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2024 Справа № 914/2103/24

місто Львів

Господарський суд Львівської області у складі судді Сухович Ю.О., за участі секретаря судового засідання Хороз І.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Міськбудінвест», місто Київ

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМП ТОРГ ЕЛТ ГРУП», місто Львів

про стягнення 150 000,00 грн.

За участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

Процес.

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Міськбудінвест» до Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМП ТОРГ ЕЛТ ГРУП» про стягнення збитків у розмірі 150 000,00 грн.

Ухвалою від 29.08.2024 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання на 23.09.2024.

Ухвала суду від 29.08.2024 про відкриття провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання на 23.09.2024 надсилалась відповідачу на адресу вказану позивачем у позовній заяві при поданні позову та у Витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73.

22.09.2024 на адресу суду повернувся поштовий конверт (штрихкодовий ідентифікатор 450) з рекомендованим відправленням відповідачу ухвали суду від 29.08.2024 про відкриття провадження у справі за адресою: 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73, з відміткою поштового відділення про те, що причиною повернення є: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Як вбачається з інформації, що знаходиться на веб-сайті акціонерного товариства «Укрпошта» поштове відправлення за номером 450 - «повернення відправнику» та зазначено про те, що причиною повернення 17.09.2024 є: «відсутність адресата за вказаною адресою».

Також, ухвала суду від 29.08.2024 про відкриття провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання на 23.09.2024 у справі №914/2103/24 надсилалась відповідачу на електронну адресу, вказану позивачем у позовній заяві при поданні позову та в інформаційній довідці про юридичну особу, а саме: .

Протокольною ухвалою від 23.09.2024 суд відклав підготовче засідання на 14.10.2024 на 10:00 год., відсутнім в судовому засіданні позивачу та відповідачу, суд в порядку статті 121 Господарського процесуального кодексу України, надіслав ухвалу-повідомлення про дату та час наступного судового засідання. Участь у судовому засіданні представників сторін у справі не визнавалася судом обов`язковою.

Протокольна ухвала суду від 23.09.2024 про відкладення підготовчого засідання на 14.10.2024 надсилалась відповідачу на адресу вказану в позовній заяві та у витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань, а саме: а саме: 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73.

16.10.2024 на адресу суду повернувся поштовий конверт (штрихкодовий ідентифікатор 077) з рекомендованим відправленням відповідачу протокольної ухвали суду від 23.09.2024 про відкладення розгляду справи за адресою: 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73, з відміткою поштового відділення про те, що причиною повернення є: «За закінченням терміну зберігання».

Як вбачається з інформації, що знаходиться на веб-сайті акціонерного товариства «Укрпошта» поштове відправлення за номером 077 - «повернення відправнику» та зазначено про те, що причиною повернення 11.10.2024 є: «закінчення встановленого терміну зберігання».

Також, протокольна ухвала суду від 23.09.2024 про відкладення розгляду справи на 14.10.2024 у справі №914/2103/24 надсилалась відповідачу на електронну адресу, вказану позивачем у позовній заяві при поданні позову та в інформаційній довідці про юридичну особу, а саме: .

Ухвалою від 14.10.2024 суд постановив закрити підготовче провадження у справі та призначити справу до судового розгляду по суті на 18.11.2024.

Позивач явки уповноваженого представника в судове засідання 18.11.2024 для розгляду справи по суті не забезпечив, проте, 04.09.2024 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява (вх.№21691/24) про розгляд справи за відсутності представника позивача, за наявними у справі матеріалами.

Відповідач явки уповноваженого представника в судове засідання 18.11.2024 для розгляду справи по суті не забезпечив. Відзив, заяви, клопотання станом на момент проведення судового засідання до суду не надходили.

Слід зазначити, що ухвала суду від 14.10.2024 про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті на 18.11.2024 надсилалась відповідачу на адресу вказану позивачем у позовній заяві при поданні позову та у Витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73.

12.11.2024 на адресу суду повернувся поштовий конверт (штрихкодовий ідентифікатор 163) з рекомендованим відправленням відповідачу ухвали суду від 14.10.2024 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 18.11.2024 за адресою: 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73, з відміткою поштового відділення про те, що причиною повернення є: «За закінченням терміну зберігання».

Як вбачається з інформації, що знаходиться на веб-сайті акціонерного товариства «Укрпошта» поштове відправлення за номером 163 - «повернення відправнику» та зазначено про те, що причиною повернення 01.11.2024 є: «закінчення встановленого терміну зберігання».

Також, ухвала суду від 14.10.2024 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 18.11.2024 у справі №914/2103/24 надсилалась відповідачу на електронну адресу, вказану позивачем у позовній заяві при поданні позову та в інформаційній довідці про юридичну особу, а саме: .

Слід зазначити, що ухвалою суду від 14.10.2024 явка представників сторін в судове засідання 18.11.2024 для розгляду справи по суті не визнавалась судом обов`язковою.

Відповідно до частини 1, частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Господарським судом Львівської області було вжито заходів щодо належного повідомлення відповідача про хід розгляду справи, шляхом направлення копії ухвал засобами поштового зв`язку на адресу вказану у позовній заяві та у витязі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань, а саме: 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73.

В матеріалах справи наявні поштові конверти з рекомендованими відправленнями відповідачу ухвали суду від 29.08.2024 про відкриття провадження у справі; протокольної ухвали суду від 23.09.2024 про відкладення підготовчого засідання; ухвали суду від 14.10.2024 про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті на 18.11.2024. Наведені вище поштові конверти з рекомендованими поштовими відправленнями відповідачеві ухвал у справі №914/2103/24 були повернені підприємством поштового зв`язку із зазначенням того, що причиною повернення є: «відсутність адресата за вказаною адресою», а також «закінчення встановленого терміну зберігання».

Єдиний державний реєстр судових рішень забезпечує відкритий безоплатний та цілодобовий доступ на офіційному веб-порталі судової влади України до внесених до такого реєстру судових рішень.

Слід врахувати, що відповідач зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання та в розумні інтервали часу - вживати заходів, щоб дізнатись про стан розгляду справи.

Таким чином, відсутність будь-яких заяв або клопотань у даній справі зі сторони відповідача з урахуванням направлення судом на адресу відповідача ухвал у справі, свідчить про його незацікавленість у її своєчасному розгляді.

Неотримання відповідачем кореспонденції, яка направлялася судом на його адресу, зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.12.2018 р. у справі №921/6/18 та від 23.04.2018 р. у справі №916/3188/16.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон ЕліментаріяСандерс проти Іспанії» від 07.07.1989).

Суд вважає, що ним було виконано умови Господарського процесуального кодексу України стосовно належного повідомлення відповідача про час і місце розгляду справи, проте своїми процесуальними правами відповідач не скористався, явки представника не забезпечив, відзиву не подав.

Враховуючи належне повідомлення сторін про дату судового засідання, достатність документів наявних у матеріалах справи для вирішення спору по суті, беручи до уваги заяву позивача про розгляд справи за відсутності представника, а також враховуючи, що явка представників сторін у засідання обов`язковою не визнавалась, суд не вважає відсутність представників позивача та відповідача у даному судовому засіданні перешкодою для вирішення спору по суті в даному судовому засіданні.

Відводів складу суду та секретарю судового засідання сторонами не заявлено.

Відзив у встановлений судом строк відповідачем не подано.

Відповідно до частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

У судовому засіданні 18.11.2024 ухвалено рішення у справі. Вступна та резолютивна частини рішення долучені до справи.

Правова позиція сторін.

Позиція позивача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що всупереч вимогам пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України відповідач не зареєстрував у визначений законом строк податкові накладні за господарськими зобов`язаннями, у зв`язку з чим, позивач був позбавлений права включити суму податку на додану вартість до складу податкового кредиту та відповідно скористатися правом на зменшення податкового зобов`язання на загальну суму 150 000,00 грн, яка на думку позивача, фактично є збитками.

Позивач стверджує, що між ним і відповідачем були укладені договір підряду №ВС297-13 від 25.08.2021 та додаткові угоди до цього договору, згідно з якими відповідач (субпідрядник) за його (генпідрядника) завданням зобов`язався виконати за рахунок власних або залучених сил, засобів, техніки і устаткуванням комплекс робіт по опорядженню приміщень місць загального користування на об`єкті, а позивач - прийняти та оплатити ці роботи на умовах договору.

На виконання умов договору позивачем в рахунок попередньої оплати за виконання будівельних робіт, протягом вересня-грудня 2021 було перераховано відповідачу 900 000,00 грн, з яких 20% ПДВ становить 150 000,00 грн.

За таких обставин позивач, посилаючись на положення статті 201 Податкового кодексу України, статей 16, 22 Цивільного кодексу України, статей 224, 225 Господарського кодексу України просить стягнути з відповідача завдані збитки у розмірі 150 000,00 грн.

Позиція відповідача.

Відповідач відзиву на позовну заяву у строк, визначений судом, не подав, проти позову не заперечив.

Обставини встановлені судом.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» та у зв`язку із розглядом справи №914/2103/24 за електронним запитом від 29.08.2024 за №94 Господарським судом Львівської області отримано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно якого 03.07.2024 11:37:26 внесено запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, 008083122, зміна інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою. Зміна видів економічної діяльності юридичної особи. Зміна кінцевого бенефіціарного власника або зміна відомостей про кінцевого бенефіціарного власника. Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміна місцезнаходження юридичної особи, відповідно до якого місцезнаходженням Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМП ТОРГ ЕЛТ ГРУП» (ідентифікаційний код юридичної особи 42798491) є: Україна, 79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73. Зміна найменування юридичної особи (повного та/або скороченого), відповідно до якого найменування Товариства з обмеженою відповідальністю «Будкрафт Констракшн» є: Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМП ТОРГ ЕЛТ ГРУП» (ідентифікаційний код юридичної особи 42798491). Зміна структури власності. Зміна установчих документів.

25.08.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Міськбудінвест» (надалі по тексту рішення - позивач, згідно з договором - генпідрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будкрафт Констракшн» (), яке у подальшому змінило найменування на Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМП ТОРГ ЕЛТ ГРУП» (надалі по тексту рішення - відповідач, згідно з договором - субпідрядник) укладено договір підряду №ВС297-13 (надалі - договір). За умовами вищевказаного договору з урахуванням додаткових угод до нього відповідач (субпідрядник) за завданням позивача (генпідрядника) зобов`язався виконати за рахунок власних або залучених сил, засобів, техніки і устаткуванням комплекс робіт по опорядженню приміщень місць загального користування на об`єкті «Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-культурного призначення по вул. Сагайдака, 101 у Дніпропетровському районі м. Києва» житловий будинок № 31 секція Б, а позивач - прийняти та оплатити ці роботи на умовах договору (п. 2.1 договору).

09.09.2021 між сторонами було укладено додаткову угоду №1 до договору №ВС97-13 від 25.08.2021, в якій пунктом 2 встановлено, що договірна ціна угоди до договору, визначено сторонами, згідно додатку №1 та становить - 1 234 625,90 грн, крім того ПДВ 20% - 246 925,18 грн, що разом становить 1 481 551,08 грн, у тому числі:

- вартість матеріалів поставки Генпідрядника становить - 603 603,15 грн, крім того ПДВ 20%- 120 720,63 грн, що разом становить 724 323,78 грн;

- вартість робіт становить - 631 022,75 грн, крім того ПДВ 20% - 126 204,55 грн, що разом становить 757 227,30 грн.

Загальна сума договору збільшується на суму цієї додаткової угоди і становить 3 099 170,84 грн, з ПДВ - 516 528,47 грн (пункт 3 додаткової угоди №1).

13.12.2021 між сторонами було укладено додаткову угоду №2 до договору №ВС97-13 від 25.08.2021, в якій пунктом 2 встановлено, що договірна ціна додаткової угоди №2 до договору визначена сторонами згідно додатку №3 становить 812 128,23 грн, крім того ПДВ 20% - 162 425,65 грн, що разом становить 974 553,88 грн, у тому числі:

- вартість матеріалів поставки Генпідрядника становить - 264 696,19 грн, крім того ПДВ 20% - 52 939,24 грн, що разом становить 317 635,43 грн;

- вартість робіт становить - 547 432,04 грн, крім того ПДВ 20% - 109 486,41 грн, що разом становить 656 918,45 грн.

Загальна сума договору збільшується на суму цієї додаткової угоди і становить 4 073 724,72 грн, в тому числі ПДВ 20% - 678 954,12 грн (пункт 3 додаткової угоди №2).

14.02.2022 між сторонами було укладено додаткову угоду №3 до договору №ВС97-13 від 25.08.2021, в якій пунктом 2 встановлено, що договірна ціна додаткової угоди №3 до договору визначена сторонами, згідно додатку №4 становить 13 408,51 грн, крім того ПДВ 20% - 2 681,70 грн, що разом становить - 16 090,21 грн, у тому числі:

- вартість матеріалів поставки Генпідрядника становить - 2 555,71 грн, крім того ПДВ 20% - 511,14 грн, що разом становить - 3 066,85 грн;

- вартість робіт становить - 10 852,80 грн, крім того ПДВ 20% - 2 170,56 грн, що разом становить - 13 023,36 грн.

Загальна сума договору збільшується на суму цієї додаткової угоди і становить - 3 523 046,69 грн, в тому числі ПДВ - 587 174,45 грн (пункт 3 додаткової угоди №3).

15.02.2022 між сторонами було укладено додаткову угоду №4 до договору №ВС97-13 від 25.08.2021, в якій пунктом 2 встановлено, що договірна ціна додаткової угоди №4 до договору визначена сторонами, додатку №5 становить - 588 040,71 грн, крім того ПДВ 20% - 117 608,14 грн, що разом становить 705 648,85 грн, у тому числі:

- вартість матеріалів поставки Генпідрядника становить - 236 427,05 грн, крім того ПДВ 20%- 47 285,41 грн, що разом становить 283 712,46 грн;

- вартість робіт становить - 351 613,66 грн, крім того ПДВ 20% - 70 322,73 грн, що разом становить 421 936,39 грн.

Загальна сума договору збільшується на суму цієї додаткової угоди і становить 4 228 695,54 грн, в тому числі ПДВ 20% - 704 782,59 грн.

Відповідно до умов п. 7.1. договору генпідрядник після підписання договору сплачує субпідряднику аванс для розгортання робіт на об`єкті та забезпечення технічними ресурсами, згідно розрахунку субпідрядника погодженого з генпідрядником.

Субпідрядник зобов`язується на протязі 3-ох робочих днів розпочати роботи лише після прийняття робочою комісією пілотного зразка опорядження місяць загального користування та виконати всі роботи в строки, встановлені календарним графіком виконання робіт (п. 6.1. договору).

Згідно з п. 7.2. договору оплата фактично виконаних робіт, на підставі підписаного Генпідрядником Акта прийняття виконаних робіт, з урахуванням авансу, сплаченого згідно з п. 7.1. цього договору.

Вказані обставини підтверджуються наявними у матеріалах справи копіями вищевказаних договору, додаткових угод.

На виконання вказаних умов договору Генпідрядником (позивачем) було перераховано на рахунок субпідрядника (відповідача) авансові кошти в сумі 900 000,00 грн, що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями виписок з банківського рахунку ТзОВ «Будівельна компанія «Міськбудінвест» від 03.09.2021, 22.10.2021, 26.11.2021, 06.12.2021, 29.12.2021.

З матеріалів справи вбачається, що оплата здійснювалась позивачем наступними платежами:

- 03.09.2021 - на суму 200 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 33 333,33 грн;

- 22.10.2021 - на суму 100 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 16 666,67 грн;

- 26.11.2021 - на суму 100 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 16 666,67 грн;

- 06.12.2021 - на суму 200 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 33 333,33 грн;

- 29.12.2021 - на суму 300 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 50 000,00 грн.

Про належне виконання позивачем своїх грошових зобов`язань зі здійснення авансових платежів для розгортання робіт на об`єкті та забезпечення технічними ресурсами у розмірі 900 000,00 грн (у тому числі ПДВ 20 % - 150 000,00 грн) свідчить також відсутність з боку відповідача претензій та повідомлень про порушення генпідрядником своїх зобов`язань.

Зазначені обставини призвели до виникнення у відповідача обов`язку реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі проведених операцій зі здійснення авансових платежів та як наслідок виникнення права на отримання позивачем податкового кредиту в розмірі 150 000,00 грн.

Позивач стверджує, що на момент звернення з даною позовною заявою, відповідачем не зареєстровано податкові накладні з ПДВ після надходження коштів від позивача, внаслідок чого останній втратив право на податковий кредит по ПДВ на суму 150 000,00 грн, а саме:

1) за попередньою оплатою від 22.10.2021 - на суму 100 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 16 666,67 грн - податкова накладна відповідачем не складалася та не реєструвалась;

2) за попередньою оплатою від 26.11.2021 - на суму 100 000,00 грн, у тому числі ПДВ 20 % - 16 666,67 грн - податкова накладна відповідачем не складалася та не реєструвалась;

3) у реєстрації ПН від 29.09.2021 відповідачу було відмовлено;

4) у реєстрації ПН від 03.06.2022 відповідачу було відмовлено;

5) у реєстрації ПН від 30.12.2021 відповідачу було відмовлено.

Так, відповідно до квитанції до податкової накладної № 1 від 03.09.2021 (у реєстрації ПН від 29.09.2021), «Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 03.09.2021 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 43.31.10-00.00 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D»=3.3899%, «Р»=0».

Відповідно до квитанції до податкової накладної № 4 від 06.12.2021 (у реєстрації ПН від 03.06.2022), «Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 06.12.2021 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 43.29 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D»=2.2955%, «Р»=0».

Відповідно до квитанції до податкової накладної № 2 від 29.12.2021 (у реєстрації ПН від 30.12.2021), «Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 29.12.2021 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 43.29 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D»=2.2955%, «Р»=0».

Продавець та Покупець отримують Квитанцію про зупинення реєстрації.

Для Продавця квитанція відображається в ПН/РК у Протоколі роботи з документом.

У Покупця квитанція відображається у Реєстрі податкових документів як окремий документ з назвою Квитанція. У Реєстрі такі ПН/РК мають статус Реєстрація зупинена.

В матеріалах справи містяться копії квитанцій про реєстрацію трьох податкових накладних/розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідно до яких контролюючим органом було прийнято рішення:

- відповідно до квитанції до податкової накладної № 1 від 03.09.2021, «Документ доставлено до ДПС України. За результатами розгляду Повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, Комісією регіонального рівня прийнято рішення від 06.02.2024 №10508720/42798491 про відмову в реєстрації податкової накладної від 03.09.2021 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних». Сума 200 000,00 грн;

- відповідно до квитанції до податкової накладної № 4 від 06.12.2021, «Документ доставлено до ДПС України. За результатами розгляду Повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, Комісією регіонального рівня прийнято рішення від 19.03.2024 №10747191/42798491 про відмову в реєстрації податкової накладної від 06.12.2021 №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних». Сума 200 000,00 грн;

- відповідно до квитанції до податкової накладної № 2 від 29.12.2021, «Документ доставлено до ДПС України. За результатами розгляду Повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, Комісією регіонального рівня прийнято рішення від 19.03.2024 №10747157/42798491 про відмову в реєстрації податкової накладної від 29.12.2021 №2 в Єдиному реєстрі податкових накладних». Сума 300 000,00 грн.

З матеріалів справи вбачається, що всупереч наведеному порядку, у порушення статті 201 Податкового кодексу України, податкові накладні на загальну суму 150 000,00 грн не є зареєстрованими у встановленому законом порядку, зокрема, за двома операціями накладні відповідачем не складались зовсім, а за трьома операціями контролюючим органом було прийнято рішення про відмову у реєстрації.

Позивач стверджує, що відповідач жодних дій щодо розблокування податкових накладних не вчиняв, зокрема, за весь час зупинення реєстрації накладних, відповідач жодного разу не звертався до контролюючих органів з додатковими поясненнями та документами, необхідними для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної. Також, відповідач жодного разу не повідомляв позивача про намір такого звернення або усунення проблеми іншим шляхом.

Відтак, на думку позивача, незважаючи на те, що відповідач зобов`язаний вжити певних заходів для належної реєстрації податкових накладних, не вжив таких заходів, чим завдав позивачу збитків на суму 150 000,00 грн.

З огляду на це позивач вважає, що такими діями йому було спричинено збитки, які полягають у неотриманні ним податкового кредиту в розмірі 150 000,00 грн. Відтак, вказані збитки він просить стягнути з відповідача.

Висновки суду.

За змістом статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

За змістом частини 1 статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Відповідно до пункту 14.1.181 статті 14 Податкового кодексу України, податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно з пунктом 198.1 статті 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій, зокрема, з придбання або виготовлення товарів та послуг.

За приписами пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.7 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/ розрахунок коригування в електронному вигляді.

Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем. Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису. З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді.

Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 1 Наказу Міністерства фінансів України № 1307 від 31.12.2015 «Про затвердження форми податкової накладної та порядку заповнення податкової накладної» (далі Наказ № 1307) податкову накладну складає особа, яка зареєстрована як платник податку у контролюючому органі та якій присвоєно індивідуальний податковий номер платника податку на додану вартість.

Пунктом 5 Наказу № 1307 визначено, що податкова накладна складається у день виникнення податкових зобов`язань постачальника (продавця), крім випадків, передбачених Податковим кодексом України та цим порядком.

Граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних визначені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України та становлять:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Враховуючи викладене, пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України на продавця товарів/послуг покладено обов`язок в установлені терміни скласти податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим зумовлено обґрунтоване сподівання контрагента на те, що це зобов`язання буде виконано, оскільки тільки підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних суми податку можуть бути віднесені до складу податкового кредиту.

Позивач звернувся з вимогою про стягнення з відповідача збитків у розмірі 150 000,00 грн.

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини 1 статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Згідно з частиною 2 статті 224 Господарського кодексу України під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до частини 1 статті 225 Господарського кодексу України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Тобто, збитки це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у не одержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником.

Зважаючи на зазначені норми, для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

За приписами абзацу 18 пункту 201.10 статті 210 Податкового кодексу України відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Абзацом 3, 4, 5, пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, визначено, що податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/ розрахунку коригування.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних.

Згідно з Інструкцією про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку активів, капіталу, зобов`язань і господарських операцій підприємств і організацій, затвердженої наказом Міністерства фінансів України, чинної на день виникнення спірних правовідносин, при неотриманні від продавця (постачальника) податкової накладної на отримані/попередньо оплачені сировину, матеріали, товари, основні засоби та нематеріальні активи, на виконані роботи і послуги тобто, коли податкова накладна не зареєстрована в ЄРПН в терміни встановлені податковим законодавством, сума податку на додану вартість відображається за дебетом субрахунку 6442 «Податковий кредит» аналітичний рахунок «Податковий кредит не підтверджений» у кореспонденції з кредитом рахунків обліку зобов`язань.

Станом на день звернення з цим позовом у позивача сформувався податковий кредит за дебетом субрахунку 6442 «Податковий кредит» аналітичний рахунок «Податковий кредит не підтверджений», контрагент ТзОВ «Будкрафт Констракшн» (), яке у подальшому змінило найменування на Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМП ТОРГ ЕЛТ ГРУП» на суму 150 000,00 грн.

Судом встановлено, що відповідач лише подав на реєстрацію три податкові накладні № 1 від 03.09.2021, № 4 від 06.12.2021, № 2 від 29.12.2021. Проте реєстрація накладних була зупинена контролюючим органом. Та в подальшому контролюючим органом були прийняті рішення про відмову в реєстрі податкових накладних № 1 від 03.09.2021, № 4 від 06.12.2021, № 2 від 29.12.2021.

Отже, вчинивши дії щодо складання та направлення на реєстрацію до ЄРПН податкових накладних № 1 від 03.09.2021, № 4 від 06.12.2021, № 2 від 29.12.2021, проте не направивши до контролюючого органу пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податкових накладних реєстрація яких була зупинена, платник податків (відповідач у справі) не вчинив всіх необхідних дій для реєстрації вказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачених законодавством. Не вжиття усіх заходів щодо виконання свого обов`язку з реєстрації податкових накладних у ЄРПН відповідно до вимог чинного законодавства призвело до позбавлення позивача права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання з цього податку на суму 150 000,00 грн.

Станом на час розгляду цієї справи матеріали справи не містять доказів здійснення реєстрації податкових накладних № 1 від 03.09.2021, № 4 від 06.12.2021, № 2 від 29.12.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, відповідач, допустив порушенням вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України та не зареєстрував податкові накладні, у зв`язку з чим позивач був позбавлений права включити суми податку на додану вартість до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання.

З огляду на викладене є прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання, визначеного законом, обов`язку зареєструвати податкові накладні та неможливістю включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на суму 150 000,00 грн, яка фактично є збитками, а отже, наявні усі елементи складу господарського правопорушення.

Згідно з частинами 1 - 2 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Способами захисту прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що обов`язок продавця зареєструвати податкову накладну є обов`язком платника податку у публічно-правових відносинах, а не обов`язком перед покупцем, хоча невиконання цього обов`язку може завдати покупцю збитків. Тому позовна вимога покупця про зобов`язання продавця здійснити таку реєстрацію не є способом захисту у господарських правовідносинах і не підлягає розгляду в суді жодної юрисдикції. Належним способом захисту для покупця може бути звернення до продавця з позовом про відшкодування збитків, завданих порушенням його обов`язку щодо складення та реєстрації податкових накладних.

Вирішуючи питання про стягнення збитків, заподіяних неналежним складенням та реєстрацією податкових накладних, суди повинні встановити наявність чи відсутність усіх елементів складу господарського правопорушення.

Доведення наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача. Причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає те, що протиправні дії заподіювана є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 908/1568/18, від 01.03.2023 у справі №925/556/21.

Відповідач не довів належними та допустимими доказами виконання обов`язку щодо реєстрації податкових накладних у встановлений законом строк.

Крім того, факт відсутності реєстрації податкових накладних у ЄРПН через нездійснення контрагентом за договором відповідних дій або через відмову податкового органу у їх реєстрації є достатнім доказом протиправної поведінки відповідача, порушення ним господарського зобов`язання - наданої ним гарантії того, що контрагент за договором матиме право на користування податковим кредитом у розмірі суми ПДВ, який визначено договором у складі ціни. Вказане узгоджується з правовою поицією викладеною у постанові Верховного Суду від 07.06.2023 у cправі № 916/334/22).

З огляду на викладене, обставини, на які посилається позивач як на підставу своїх вимог, належним чином доведені і відповідачем не спростовані, тому позовні вимоги про стягнення з відповідача збитків у розмірі 150 000,00 грн є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту статті 77 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно статті 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

У відповідності до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Стандарт доказування «вірогідності доказів» на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Верховного суду у справі № 904/2357/20 від 21.08.2020.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судові витрати.

Як вбачається з матеріалів справи, при поданні позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в сумі 2 422,40 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №3637 від 23.08.2024.

Оскільки спір виник з вини відповідача, судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2 422,40 грн відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України необхідно покласти на відповідача.

Керуючись статтями 4, 12, 13, 73, 74, 76-79, 86, 129, частиною 9 статті 165, статтями 236-238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМП ТОРГ ЕЛТ ГРУП» (79015, Львівська область, місто Львів, вулиця Героїв УПА, будинок 73; ідентифікаційний код юридичної особи 42798491) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Міськбудінвест» (04073, Київська область, місто Київ, вулиця Семена Скляренка, будинок 17; ідентифікаційний код юридичної особи 31175387) 150 000,00 грн збитків та 2 422,40 грн судового збору.

3. Наказ видати згідно статті 327 Господарського процесуального кодексу України після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки визначені статтями 256,257 Господарського процесуального кодексу України

Інформація щодо руху справи розміщена в мережі Інтернет на інформаційному сайті за посиланням http://www.reyestr.court.gov.ua та на офіційному веб-порталі судової влади України за посиланням: http://court.gov.ua.

Повний текст рішення

складено та підписано 27.11.2024

Суддя Сухович Ю.О.