ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2024 р. Справа№ 910/15552/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Владимиренко С.В.

Демидової А.М.

за участю секретаря судового засідання: Зозулі Н.М.

за участю представників:

від позивача: Полтавець І.В.

від відповідача-1: Горбатенко Ю.В.

від відповідача-2: Гонда О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Товариства з обмеженою відповідальністю "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ"

на ухвалу господарського суду міста Києва від 12.08.2024 (про залишення позову без розгляду) (дата складання та підписання повного тексту ухвали 13.08.2024)

у справі № 910/15552/23 (суддя Т.Ю. Трофименко)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ"

до: 1) ОСОБА_1 ,

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "100000 ЕМ ЕЛ ДІ"

про стягнення 2 925 311,63 грн

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

В жовтні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ" (далі за текстом - ТОВ "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ"; позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі за текстом - ОСОБА_1 ; відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "100000 ЕМ ЕЛ ДІ" (далі за текстом - ТОВ "100000 ЕМ ЕЛ ДІ"; відповідач-2) про солідарне стягнення коштів у розмірі 2 925 311,63 грн, з яких: 1 602 552,20 грн боргу та 1 322 759,43 грн штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням ТОВ "100000 ЕМ ЕЛ ДІ" своїх зобов`язань за договором будівельного підряду № 5057 від 26.11.2018 та укладеним з ОСОБА_1 договором поруки б/н від 26.11.2018.

Короткий зміст судового рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 12.08.2024 у справі №910/15552/23 позов ТОВ "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ" до ОСОБА_1 та ТОВ "100000 ЕМ ЕЛ ДІ" про солідарне стягнення коштів у розмірі 2 925 311,63 грн залишено без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Ухвалу суду обґрунтовано тим, що позивач не з`явився у підготовче засідання повторно без повідомлення суду про причини такої неявки. При цьому, позивачем не було виконано вимог суду щодо подання доказів, які б підтверджували поважність причин неявки у підготовче засідання, що відбулось 01.07.2024.

Короткий зміст апеляційної скарги та її доводів.

Не погоджуючись з ухвалою господарського суду міста Києва від 12.08.2024 у справі № 910/15552/23, ТОВ "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ" звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, ст. 55 Конституції України, ст.ст. 2, 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ст. 93 ЦК України, ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", ст.ст. 13, 46, 120, 226 ГПК України, справу направити для продовження розгляду до господарського суду міста Києва.

При цьому скаржник посилається на те, що представник позивача не мав можливості взяти участь в судових засіданнях з поважних причин, виклики у судове засідання, які відбулись 01.07.2024 та 12.08.2024, позивач не отримував.

Позиції інших учасників справи

Відзивів на апеляційну скаргу до суду не надходило.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.09.2024 (колегія суддів: головуюча Ходаківська І.П., судді Владимиренко С.В., Демидова А.М.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ" на ухвалу господарського суду міста Києва від 12.08.2024 у справі № 910/15552/23 та призначено її до розгляду апеляційну скаргу в судовому засіданні на 16.10.2024.

Судове засідання, призначене на 16.10.2024, не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючої судді Ходаківської І.П. на лікарняному.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2024 (колегія суддів: головуюча Ходаківська І.П., судді Владимиренко С.В., Демидова А.М.) справу призначено до розгляду на 06.11.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.11.2024 оголошено перерву у розгляді справи до 27.11.2024 та продовжено строк її розгляду.

Присутній у судовому засіданні 27.11.2024 представник позивача підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити, скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про передачу справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Присутні у судовому засіданні 27.11.2024 представники відповідачів заперечити проти задоволення апеляційної скарги, просили відмовити в її задоволенні та залишити оскаржувану ухвалу в силі.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи.

Відповідно до частини 4 статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Підстави залишення позову без розгляду визначені статтею 226 ГПК України.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21 сформулював висновок про те, що системний аналіз змісту частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Аналізуючи зміст наведених норм процесуального закону, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у своїй постанові від 05.06.2020 у справи № 910/16978/19 дійшла висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у наведеній постанові зауважила, що частина 4 статті 202, пункт 4 частини 1 статті 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Згідно з частиною 5 статті 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Матеріалами справи підтверджено, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Зокрема, після проведення у справі почеркознавчої експертизи ухвалою господарського суду міста Києва від 12.06.2024 поновлено провадження у справі №910/15552/23 та призначено підготовче засідання на 01.07.2024. Згідно з повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи зазначена ухвала доставлена до електронного кабінету позивача 12.06.2024, 17:26 (т.2, а.с.55).

В підготовче засідання 01.07.2024 з`явилися представники відповідачів, представник позивача не з`явився, про дату, час та місце підготовчого засідання належним чином повідомлений, заяв/клопотань не подавав.

В судовому засіданні 01.07.2024 господарським судом міста Києва задоволено клопотання представника відповідача-2 та оголошено перерву в підготовчому засіданні до 12.08.2024.

Також, ухвалою господарського суду міста Києва від 01.07.2024 представника позивача викликано в підготовче засідання на 12.08.2024 та зобов`язано надати докази, що підтверджують поважні причини неявки його представника в судове засідання 01.07.2024. Згідно з повідомленням про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи зазначена ухвала доставлена до електронного кабінету позивача 01.07.2024, 19:26 (т.2, а.с.66).

В підготовче засідання 12.08.2024 з`явилися представники відповідачів, представник позивача не з`явився, вимог ухвали суду від 01.07.2024 щодо надання доказів поважності причин неявки у підготовче засідання 01.07.2024 не надав.

З матеріалів справи вбачається, що позивач зареєстрований в підсистемі "Електронний суд" та має свій електронний кабінет, що вказує на можливість повідомити суд щодо наміру взяти участь у судовому засіданні та неможливості з`явитись представника у визначені судом дати та час (через повітряну тривогу, зайнятість у інших справах, тощо) або ж заявити клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Жодної з наведених процесуальних дій позивач не вчинив.

Отже, враховуючи, що позивач був належним чином повідомлений про час і місце судових засідань; двічі не з`явився в судові засідання; не повідомив суд про неможливість з`явитись у судове засідання 01.07.2024; не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо залишення позову без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

При цьому, суд апеляційної інстанції враховує, що норми статті 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження. Навпаки, пунктом 1 частини 2 статті 185 ГПК України прямо передбачена можливість постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду за результатами підготовчого засідання.

Слід також зазначити, що відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Заява про вступ у справу адвоката Полтавця І.В., як представника позивача, в матеріалах справи відсутня. Також в матеріалах справи відсутня інформація, що адвокат Полтавець І.В. зареєстрований в підсистемі "Електронний суд" та має свій електронний кабінет.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що учасникам справи надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до вимог статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Перевіривши ухвалу суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційної скарги, встановивши, що відповідні доводи щодо наявності підстав для скасування оскаржуваної ухвали не знайшли свого підтвердження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Судові витрати

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, судовий збір за подання апеляційної скарги в порядку статті 129 ГПК України, покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 255, 269, 271, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СТОЛИЧНИЙ БУДСОЮЗ" залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду міста Києва від 12.08.2024 у справі №910/15552/23 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено - 02.12.2024.

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді С.В. Владимиренко

А.М. Демидова