ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"21" листопада 2024 р. м. ХарківСправа № 922/3468/23

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Хотенець П.В.

при секретарі судового засідання Гаврильєві О.В.

розглянувши справу

за позовом ОСОБА_1 , м. Харків
до 1. Обслуговуючого кооперативу "КІМ", м. Харків, 2. Голови Обслуговуючого кооперативу "КІМ" ОСОБА_2 , м. Харків 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державний біотехнологічний університет, м. Харків
про та зустрічним позовом до про визнання недійсним рішення Голови Обслуговуючого кооперативу "КІМ" ОСОБА_2 , м. Харків ОСОБА_1 , м. Харків визнання права
за участю представників сторін:

позивача за первісним позовом - не з`явився

відповідачів за первісним позовом - 1. не з`явився, 2. не з`явився

третьої особи за первісним позовом - не з`явився

позивача за зустрічним позовом - не з`явився

відповідача за зустрічним позовом - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 , м. Харків звернулася до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Обслуговуючого кооперативу "КІМ", м. Харків, в якій просить суд визнати недійсними накази голови Обслуговуючого кооперативу "КІМ" () від 31 липня 2019 року № 8 та від 10 вересня 2019 року № 9.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 07 серпня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 , м. Харків до Обслуговуючого кооперативу "КІМ", м. Харків про визнання недійсним рішення - залишено без руху; надано позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом надання до суду доказів відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; доказів, які підтверджують сплату судового збору у розмірі 2684,00 грн; всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

17 серпня 2023 року ОСОБА_1 усунено недоліки шляхом надання до суду доказів відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; доказів, які підтверджують сплату судового збору у розмірі 2684,00 грн; всі наявні докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21 серпня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін; призначено підготовче засіданні на 18 вересня 2023 року о 11:20 годин та прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову, в порядку статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Протокольною ухвалою суду від 18 вересня 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання на 09 жовтня 2023 року о 13:30 годин.

09 жовтня 2023 року через канцелярію суду, ОСОБА_1 подано клопотання (вхідний № 27329) про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державного біотехнологічного університету.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 09 жовтня 2023 року клопотання (вхідний № 27329 від 09 жовтня 2023 року) ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державного біотехнологічного університету задоволено; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Державний біотехнологічний університет (61002, м. Харків, вул. Алчевських, буд. 44, ) та продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, до 20 листопада 2023 року.

Протокольною ухвалою суду від 09 жовтня 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання на 02 листопада 2023 року о 11:40 годин.

02 листопада 2023 року через систему "Електронний суд", представником ОСОБА_1 подано заяву про проведення підготовчого засідання без участі представника позивача, яку суд задовольняє та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою суду від 02 листопада 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання на 20 листопада 2023 року о 12:30 годин.

20 листопада 2023 року через канцелярію суду, ОСОБА_1 подано клопотання (вхідний № 31696) про залучення до участі у справі співвідповідача - голову Обслуговуючого кооперативу "КІМ" ОСОБА_2 .

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20 листопада 2023 року клопотання (вхідний №31696 від 20 листопада 2023 року) ОСОБА_1 про залучення до участі у справі співвідповідача - голову Обслуговуючого кооперативу "КІМ" ОСОБА_2 задоволено; залучено до участі у справі співвідповідача - голову Обслуговуючого кооперативу "КІМ" Мица Юрія Вікторовича; розгляд справи почато спочатку та призначено підготовче засіданні на 18 грудня 2023 року о 12:40 годин.

Протокольною ухвалою суду від 18 грудня 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовчого засідання на 15 січня 2024 року о 13 годин.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15 січня 2024 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, до 19 лютого 2024 року; клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання задоволено та підготовче засідання відкладено на 08 лютого 2024 року о 14:30 годин.

08 лютого 2024 року через канцелярію суду, Головою Обслуговуючого кооперативу "КІМ" Мица Юрія Вікторовича подано зустрічну позовну заяву (вхідний № 3673), в якій другий відповідач просить суд визнати право Голови Обслуговуючого кооперативу "КІМ" ОСОБА_2 на управління Обслуговуючим кооперативом "КІМ" шляхом видання наказів від імені кооперативу.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 08 лютого 2024 року прийнято зустрічну позовну заяву Голови Обслуговуючого кооперативу "КІМ" ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , м. Харків про визнання права для спільного розгляду з первісним позовом по справі № 922/3468/23; розгляд зустрічного позову призначено сумісно з первісним позовом та підготовче засідання відкладено на 11 березня 2024 року о 12:20 годин.

Протокольною ухвалою суду від 11 березня 2024 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання на 21 березня 2024 року о 13:30 годин.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21 березня 2024 року клопотання ОСОБА_1 (вхідний № 7771 від 21 березня 2024 року) про призначення по справі судової будівельно-технічної оціночної експертизи задоволено; призначено у справі № 922/3468/23 судову будівельно-технічну оціночну експертизу, проведення якої доручити Національному науковому центру "Інститут судових експертиз імені Засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8-а); направлено матеріали справи №922/3468/23 до Національного наукового центру "Інститут судових експертиз імені Засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України ( 61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8-а) та провадження по справі зупинено.

03 жовтня 2024 року з Національного наукового центру "Інститут судових експертиз імені Засл. проф. М.С. Бокаріуса" до господарського суду Харківської області повернулась справа № 922/3468/23 у зв`язку з неможливістю надання висновку експерта № 2841.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 14 жовтня 2024 року провадження у справі № 922/3468/23 поновлено; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 04 листопада 2024 року о 13:20.

04 листопада 2024 року через систему "Електронний суд", ОСОБА_1 подано клопотання (вхідний № 27696) про відкладення розгляду справи, яке суд задовольняє та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою суду від 04 листопада 2024 року на підставі частини 2 статті 216, статті 232 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву у судовому засіданні до 19 листопада 2024 року о 15 годин.

Протокольною ухвалою суду від 19 листопада 2024 року на підставі частини 2 статті 216, статті 232 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву у судовому засіданні до 21 листопада 2024 року о 16:40 годин.

Позивач за первісним позовом явку свого повноважного представника в призначене на 21 листопада 2024 року судове засідання не забезпечив, про причини неприбуття не повідомив, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином 19 листопада 2024 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Позивач за зустрічним позовом явку свого повноважного представника в призначене на 21 листопада 2024 року судове засідання не забезпечив, про причини неприбуття не повідомив, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне залишити первісний позов та зустрічний позов без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1 - 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно статтей 41, 42 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. Учасники справи, зокрема мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статтей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Тобто право позивача як особи, що подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Подібний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05 червня 2020 року у справі №910/16978/19, постановах Верховного Суду від 29 липня 2020 року у справі № 903/630/18, від 11 листопада 2020 року у справі № 910/12898/19, від 13 вересня 2019 року у справі № 916/3616/15, від 19 грудня 2022 року у справі № 910/173/22.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Подібний висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13 вересня 2019 року у справі № 916/3616/15.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитися з подіями процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Богонос проти Росії" від 05 лютого 2004 року).

Відповідно до статтей 42, 120, 196 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи має право брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника) або не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою. Тобто, учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Системний аналіз змісту частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині 4 статті 202 та у пункті 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання у справі, проте не повідомив суд про причини своєї неявки та не надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, є негативним правовим наслідком для позивача.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Судом встановлено, що позивач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом були належним чином повідомлені про час і місце судового засідання, призначеного на 21 листопада 2024 року об 16:40 годин, про що свідчать довідки про доставку електронного листа позивачам до їх електронних кабінетів. Втім, представник позивача за первісним позовом та представник позивача за зустрічним позовом не з`явилися в призначене судове засідання.

Враховуючи імперативний характер статтей 202 та 226 Господарського процесуального кодексу України, приймаючи до уваги те, що позивач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом не з`явилися в судове засідання, не повідомили про причини неявки та не подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення первісного позову та зустрічного позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому суд доводить до відома, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 41, 42, 202, 226, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Первісний позов залишити без розгляду.

Зустрічний позов залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

3. Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду, у межах апеляційного округу, в порядку статтей 255-257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Ухвалу складено та підписано 25.11.2024 року.

Суддя П.В. Хотенець