ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"18" листопада 2024 р. м. Київ Справа № 911/2430/24

Господарський суд Київської області у складі головуючого судді Янюк О.С. за участю секретаря судового засідання Марунич Л.А. розглянувши у підготовчому засіданні

заяву ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

про відкриття у справі про неплатоспроможність

За участю осіб, зазначених у протоколі судового засідання від 18.11.2024

УСТАНОВИВ:

1. 20.08.2024 засобами поштового зв`язку до Господарського суду Київської області (далі суд) звернувся ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , заявник) із заявою (вх. № 1270/24 від 12.09.2024) про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність.

2. Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі КУзПБ) провадження у справах про банкрутство регулюється КУзПБ, Господарським процесуальним кодексом України (далі ГПК України), іншими законами України. Застосування положень ГПК України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених КУзПБ.

Ухвалою суду від 16.10.2024, зокрема: вищевказану заяву призначено до розгляду у підготовче засідання на 31.10.2024; явку ОСОБА_1 визнано обов`язковою; зобов`язано заявника надати суду для огляду у підготовчому засіданні - оригінали документів доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; зобов`язано ОСОБА_1 у строк до 25.10.2024 надати суду відомості щодо членів сім`ї заявника, із зазначенням ступеня споріднення, та копії паспортів і карток платників податків як самого заявника так і членів його сім`ї.

У підготовче засідання заявник не з`явився, проте надіслав на електронну пошту суду заяву від 29.10.2024 (вх. № 10784/24 від 30.10.2024) в якій просив, зокрема, провести розгляд справи за його відсутності у зв`язку з погіршенням стану здоров`я.

Крім того, від представника заявника надійшла заява від 24.10.2024 (вх. № 10726/24 від 29.10.2024) на виконання вимог ухвали суду від 16.10.2024 (в частині надання інформації щодо членів сім`ї ОСОБА_1 ), проте надані до заяви докази не можуть братися судом до уваги, оскільки останні не завірені в установленому законом порядку.

Ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 30.10.2024 вищевказану заяву залишено без задоволення, відкладено підготовче засідання до 18.11.2024 та визнано явку ОСОБА_1 обов`язковою.

Так, у підготовче засідання заявник не з`явився, водночас подав на електронну пошту суду заяву від 15.11.2024 (вх. № 11316/24 від 18.11.2024), зокрема, про участь у розгляді справи через представника.

Ухвалою суду від 18.11.2024, яка занесена до протоколу судового засідання, вищевказану заяву ОСОБА_1 на підставі ст.ст. 74, 120, 183, 202 ГПК України залишено без задоволення (протокол судового засідання від 18.11.2024).

3. З огляду на зазначені обставини суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 113 КУзПБ провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному КУзПБ для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Згідно з ч. 1 ст. 119 КУзПБ у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

Отже, завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи є перевірка підтвердження належними та допустимими доказами обставин, що вказані боржником як ознаки його неплатоспроможності чи її загрози (аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.11.2022 у справі № 909/937/21).

Водночас ч. 2 ст. 6 КУзПБ визначено, що до боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури, як реструктуризація боргів боржника та погашення боргів боржника.

Так, реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (ст. 1 КУзПБ).

Таким чином у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема, у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах ст. 3 та ст. 13 Цивільного кодексу України.

Тому до боржника - фізичної особи, КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів.

Суд зауважує, що ініціювавши питання про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність, заявник насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

3.1. У свою чергу, одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Суд зазначає, що згідно із ч.ч. 1-3 ст. 197 ГПК України учасники справи, за наявності відповідного клопотання, мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21).

Отже, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

У даному випадку, на ОСОБА_1 судом було покладено обов`язок з`явитися у підготовче засідання та надати суду оригінали відповідних документів.

Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа який посвідчує його особу, досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер та інші особисті документи, що безпосередньо знаходяться у заявника. Суд вважає, що встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Крім того, у разі відкриття провадження у справі про неплатоспроможність господарський суд має право за вмотивованим клопотанням сторін у справі про неплатоспроможність чи за своєю ініціативою вжити заходів для забезпечення вимог кредиторів (ст.ст. 118-119 КУзПБ).

Отже, аналіз вищенаведених положень КУзПБ дає підстави для висновку про те, що на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні (такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суд від 08.11.2023 у справі № 926/1402-б/23).

Як зазначалося вище, ухвалами суду від 16.10.2024 та від 30.10.2024 явка ОСОБА_1 визнавалася судом обов`язковою. Проте заявник у підготовче засідання не з`являвся що свідчить про невиконання останнім як вимог законодавства так і рішення суду, оформлених ухвалами та, як наслідок, унеможливлює розгляд його заяви навіть за участі його представника.

3.2. Водночас ОСОБА_1 звернувся до суду із клопотанням в якому просить розглянути заяву про відкриття провадження без його участі, проте за участю його представника. Зазначає, що погіршення стану його здоров`я та те, що на даний час він перебуває за межами території України та не може вжити заходів із повернення додому через небезпеку для життя та здоров`я членів його родини та його особисто, з огляду на тривалі та масштабні атаки різними засобами ураження у зв`язку зі збройною агресією. Розглянувши клопотання та обставини, які у ньому викладені суд зазначає, що останнє не може бути задоволено з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Так, питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Як уже зазначалося вище, п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України передбачає право учасників справи брати участь в судових засіданнях. Проте згідно з п. 3 ч. 2 ст. 42 цього Кодексу у випадку, коли явка учасників справи визнана судом обов`язковою, вони зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду. При цьому положення ст. 202 ГПК України вказують на необхідність врахування судом поважності/неповажності повідомлених позивачем (заявником) суду причин своєї неявки до суду в залежності від того, чи є ця неявка першою чи повторною, та передбачають настання процесуальних наслідків у кожному конкретному випадку.

У свою чергу, на підтвердження погіршення стану здоров`я ОСОБА_1 надає відповідні довідки з закладів охорони здоров`я, проте такі медичні документи датовані 2016-2017 рр, а тому не можуть бути належними доказами, що підтверджують погіршення стану здоров`я заявника на як час звернення до суду так і на час проведення підготовчого засідання.

Щодо посилання заявника на існування небезпеки для життя та здоров`я, пов`язаної зі збройною агресією, що стало підставою для виїзду за кордоном, то суд зазначає, що саме лише посилання на вказану загальновідому обставину не може бути безумовною підставою для визнання чергової неявки заявника поважною, адже така обставина вже тривалий час впливає на життя усіх громадян України. Крім того, звертаючись до суду зі своєю заявою ОСОБА_1 мав усвідомлювати, що у нього виникнуть додаткові обов`язки після відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність, зокрема, що під час провадження процедури банкрутства йому необхідно буде безпосередньо приймати участь у певних діях так і вчиняти такі дії особисто. До того ж жодного доказу, як це передбачено ст. 74 ГПК України, які підтверджують зазначені обставини, заявником до своєї заяви суду надано не було.

4. Водночас судом береться до уваги те, що положеннями КУзПБ такий процесуальний наслідок як залишення заяви про відкриття провадження у справі без розгляду передбачено лише у випадку відкликання такої заяви заявником.

Разом із тим, у випадках, коли процесуальні правовідносини неплатоспроможності не регулюються спеціальними положеннями КУзПБ, слід застосовувати субсидіарно загальні положення ГПК України, якими передбачені відповідні підстави та наслідки.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Проте, у випадку зобов`язання відповідною ухвалою суду заявника до явки у судове засідання безпосередньо до приміщення суду, навіть маючи докази поважності причин неявки заявника, суд повинен залишати подану заяву боржника без розгляду, оскільки саме такі процесуальні наслідки передбачені положеннями ГПК України. Аналогічні за змістом висновки зроблено Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постанові від 25.06.2024 у справі № 910/12482/23.

Ураховуючи зазначене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду.

5. З огляду на викладене, заява ОСОБА_1 від 15.11.2024 (вх. № 11316/24 від 18.11.2024) в частині надання можливості у подальшому приймати участь у розгляді даної справи у режимі відео конференції з використанням власних технічних засобів також залишається судом без розгляду.

6. До того ж, звертаючись до суду заявником не було подано суду пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень керуючого реструктуризацією, як це передбачено абз. 2 п. 2-1 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, судом у порядку, передбаченому абз. 5 п. 2-1 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, шляхом застосування автоматизованої системи, здійснено електронний запит на автоматичне визначення кандидатури арбітражного керуючого від 16.10.2024.

16.10.2024 до суду надійшла довідка, сформована автоматично у відповідь на електронний запит судді згідно з п. 4.17 Положення про автоматизовану систему з відбору кандидатів на призначення арбітражного керуючого у справах про банкрутство, щодо кандидатури арбітражного керуючого, а саме ОСОБА_2 (свідоцтво № 56 від 08.02.2013), яка, у свою чергу, надала суду заяву від 19.10.2024 № 02-01/1 про участь у даній справі (вх. № 10464/24 від 21.10.2024 та вх. № 10464/24 від 11.11.2024).

Крім цього, 28.10.2024 до суду надійшла заява арбітражного керуючого Шалашного Леоніда Олександровича (свідоцтво № 1457 від 12.07.2013) № 01-01/Ш-1 (вх. № 10717/24) про участь у даній справі.

Проте, дослідивши вищевказані заяви арбітражних керуючих суд зазначає, що останні подані без дотримання вимог ст. 170 ГПК України.

Ураховуючи викидане та те, що суд дійшов висновку про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, вищевказані заяви арбітражних керуючих повертаються останнім без розгляду.

Керуючись ст.ст. 3, 42, 226, 234-235 ГПК України, ст.ст. 2, 9, 28, 113, 115, 119 КУзПБ суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 від 19.08.2024 (вх. № 1270/24 від 12.09.2024) про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність залишити без розгляду.

2. Заяви арбітражного керуючого Стрельченко Юлії Володимирівни про участь у справі про банкрутство від 19.10.2024 (№ 10464/24 від 21.10.2024 та вх. № 10464/24 від 11.11.20244) та арбітражного керуючого Шалашного Леоніда Олександровича від 28.10.2024 (вх. 10717/24) на участь у справі про банкрутство залишити без розгляду.

3. Заяву ОСОБА_1 від 15.11.2024 (вх. № 11316/24 від 18.11.2024) в частині участі в подальшому брати участь у режимі відеоконференції залишити без розгляду.

Відповідно до ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства, ухвала набрала законної сили 18.11.2024 та згідно з ст. 255 ГПК України може бути оскаржена протягом 10 днів у порядку, передбаченому ст. 257 ГПК України.

Суддя О.С. Янюк

Ухвалу підписано 25.11.2024.