ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" листопада 2024 р. Справа №910/2163/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Шапрана В.В.

Буравльова С.І.

секретар судового засідання - Ярітенко О.В.

представники учасників справи:

від позивача: Бєлкін Л.М.

від відповідача: не з`явився

від третьої особи: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 (повний текст складено 26.09.2024)

у справі №910/2163/24 (суддя Балац С.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Акціонерного товариства "Банк Альянс"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку

про визнання недійсним рішення та визнання договору укладеним

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства "Банк Альянс" (далі - АТ "Банк Альянс") про визнання недійсним рішення наглядової ради відповідача, оформленого протоколом від 04.12.2023 №45, в частині затвердження ринкової вартості однієї простої іменної акції АТ "Банк Альянс" в розмірі 28,69 грн в кількості 16000000 штук (в електронній формі) станом на 01.12.2023 на підставі звіту про оцінку простих іменних акцій АТ "Банк Альянс", а також визнання укладеним договору купівлі-продажу цінних паперів (викупу емітентом власних цінних паперів) між АТ "Банк Альянс" та акціонером ОСОБА_1 щодо обов`язкового викупу належних останньому 39800 простих іменних акції АТ "Банк Альянс" за ціною 71,92 грн за 1 акцію на загальну суму 2 862 416,00 грн, у редакції запропонованій позивачем.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням прав позивача, як акціонера, на справедливу компенсацію, враховуючи затвердження наглядовою радою відповідача заниженої ціни викупу акцій.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24 позов ОСОБА_1 залишено без розгляду, на підставі частини 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

При постановленні зазначеної ухвали місцевий господарський суд, з огляду на те, що позивач та його представник не з`явилися в судове засідання, представник позивача не довів поважність причини такої неявки, а позивач не повідомив про причини неявки, позивач чи його представник не подавали заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою місцевого господарського суду, ОСОБА_1 звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24 про залишення позовної заяви без розгляду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 посилається на те, що місцевий господарський суд дійшов хибного висновку, що позивач не повідомив про поважність причин нез`явлення у суд, тим самим допустив неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також неправильно оцінив обставини справи, що є підставою для скасування незаконної ухвали.

Так, скаржник звертає увагу суду, що клопотання його представника про відкладення розгляду справи з усіма необхідними додатками, подане через систему "Електронний суд", було у діловодстві суду і повинно бути зареєстроване 20.09.2024, тобто до судового засідання 23.09.2024. Разом із тим, суд першої інстанції проігнорував вказані документи, що вплинуло на постановлення незаконної ухвали.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 у справі №910/2163/24 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.10.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24. Розгляд апеляційної скарги призначено на 23.10.2024. Витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/2163/24. Учасникам справи встановлено строк на подання відзиву, заяв, пояснень, клопотань, заперечень до 22.10.2024.

17.10.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/2163/24.

Судове засідання, призначене на 23.10.2024 не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Сітайло Л.Г. у відпустці з 23.10.2024 до 03.11.2024.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.11.2024 розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24 призначено на 20.11.2024.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

Відповідач, у порядку статті 263 ГПК України скориставшись своїм правом, подав до Північного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 , а ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/23 залишити без змін.

Зокрема, відповідач у своєму відзиві зазначає, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності господарського судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Узагальнені доводи, заперечення та пояснення учасників справи

18.10.2024, через систему "Електронний суд", позивачем подані додаткові письмові пояснення, в яких останній надає пояснення по суті спору та просить суд апеляційну скаргу задовольнити, а оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду скасувати, в порядку частини 1 статті 280 ГПК України.

21.10.2024, через систему "Електронний суд", позивачем подано відповідь на відзив на апеляційну скаргу, в якій останній надає письмові пояснення по суті спору і просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24, в порядку частини 1 статті 280 ГПК України.

Слід зазначити, що нормами ГПК України не передбачено подання такої процесуальної заяви, однак, колегія суддів враховує те, що відповідно до пункту 3 частини 1 статті 42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

У судове засідання 20.11.2024 з`явився представник позивача.

Відповідач та третя особа своїх представників в судове засідання не направили, про причини неявки суд не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому чинним законодавством порядку. Крім того, у матеріалах справи міститься клопотання третьої особи про розгляд справи без участі її представника.

Згідно з частинами 3, 8 статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Таким чином, відповідач та третя особа повідомлена судом апеляційної інстанції про дату, час та місце проведення судового засідання апеляційним господарським судом належним чином, при цьому явка обов`язковою не визнавалась, а тому справа 910/2163/24 розглядається за відсутності їх представників.

Представник позивача, у судовому засіданні 20.11.2024, підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.02.2024 відкрито провадження у справі №910/2163/24, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 03.04.2024.

У підготовчому засіданні 03.04.2024 суд першої інстанції, без виходу до нарадчої кімнати, протокольно задовольнив клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи та відклав підготовче засідання на 29.04.2024.

У підготовчому засіданні 29.04.2024 суд, без виходу до нарадчої кімнати, протокольно залучив до участі у справі Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, та відклав підготовче засідання на 20.05.2024.

У підготовчому засіданні 20.05.2024 суд, без виходу до нарадчої кімнати, протокольно прийняв до розгляду заяви про зміну предмету позову, продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів та оголосив перерву в підготовчому засіданні до 10.06.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.06.2024 повідомлено учасників справи про призначення підготовчого засідання на 15.07.2024.

У підготовчому засіданні 15.07.2024 суд, без виходу до нарадчої кімнати, протокольно закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 05.08.2024.

У судовому засіданні 05.08.2024 суд, без виходу до нарадчої кімнати, протокольно задовольнив клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи та відклав судове засідання на 26.08.2024.

У зв`язку з перебуванням судді Балац С.В. у відпустці, ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2024 повідомлено учасників справи про призначення судового засідання на 23.09.2024.

23.09.2024 в судове засідання з`явилися представники відповідача та третьої особи. Представник позивача в судове засідання не з`явився.

Посилаючись на те, що позивач та його представник не з`явилися в судове засідання, представник позивача не довів поважність причини такої неявки, а позивач не повідомив про причини неявки, позивач чи його представник не подавали заяв про розгляд справи за їх відсутності, місцевий господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно зі статтею 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина 1 статті 271 ГПК України).

Обставини справи, мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно зі статтею 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Одним з прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь у судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини 1 статті 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини 2 статті 42 ГПК України).

Відповідно до частини 1 статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

За змістом частини 3 статті 196 ГПК України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь у судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь у судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь у судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Дії суду, у випадку неявки в судове засідання учасника справи, визначені у статті 202 ГПК України. Так, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини 1 статті 226 ГПК України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19).

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України, може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Схожа за змістом правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.10.2023 у справі №910/25456/15.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України процесуальних наслідків нез`явлення позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача в судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так званих умов для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) нез`явлення позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його нез`явлення в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява №11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач належним чином повідомлений про розгляд Господарським судом міста Києва 23.09.2024 о 12 год 15 хв справи №910/2163/24.

Ухвалюючи оскаржувану постанову суд першої інстанції в її описовій частині щодо явки представника позивача зазначив, що останній про судове засідання останній був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про доставку процесуального документа до електронного кабінету представника позивача та рекомендованим повідомленням про вручення від 05.09.2024 №153.

Від представника позивача до відділу канцелярії через офіційну електронну скриньку Господарського суду міста Києва () надійшло клопотання формату документа Word, про відкладення розгляду справи. Проте, таке клопотання не містить накладеного електронного цифрового підпису та зазначених переліком додатків: роздруківки ухвали Північного апеляційного господарського суду у справі №925/220/24; роздруківки клопотання у Північний апеляційний господарський суд, про що працівниками відділу канцелярії господарського суду міста Києва складено відповідний акт від 23.09.2024.

Місцевий господарський суд відхилив зазначене клопотання, оскільки представником позивача не надано доказів, які б підтверджували наявність поважних причини неявки в судове засідання.

Таким чином, представник позивача не з`явився в судове засідання без поважних причин. Сам позивач також не з`явився в судове засідання та не повідомив суд про причини неявки.

Заяв від позивача чи його представника про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило.

Водночас, апелянт стверджує, що 19.09.2024 представником позивача адвокатом Бєлкіним Леонідом Михайловичем засобами системи "Електронний суд" подано клопотання про відкладання розгляду справи 23.09.2024 з приміткою "повинно потрапити до судді до кінця дня 20.09.2024". Подача клопотання пов`язана із тим, що адвокат Бєлкін Л.М. повинен був 23.09.2024 о 12 год 15 хв брати участь у судовому засіданні Північного апеляційного господарського суду у справі №925/220/24 (роздруківка ухвали Північного апеляційного господарського суду у справі №925/220/24 додавалася до клопотання - додаток 1 до клопотання). Наведена ухвала приєднана до клопотання в системі "Електронний суд".

З огляду на те, що станом на вечір 20.09.2024 клопотання, подане в системі "Електронний суд", не реєструється, представник позивача подав через офіційну електронну скриньку Господарського суду міста Києва листа про те, що в апараті Господарського суду міста Києва наявне подане клопотання і воно досі не зареєстровано.

Надаючи оцінку цим доводам скаржника суд апеляційної інстанції акцентує, що пунктом 39 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 документи, що надійшли через Електронний суд, реєструються судами, іншими органами та установами в системі правосуддя в день їх надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та відповідними інструкціями з діловодства в судах чи в інших органах та установах у системі правосуддя.

Згідно з абзацом 3 пункту 2 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України Кожен документ реєструється в суді лише один раз: вхідні - у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, створювані - у день підписання або затвердження.

Апелянт звертає увагу на той факт, що клопотання представника позивача з усіма необхідними додатками, подане через систему "Електронний суд", були у діловодстві суду і повинні бути зареєстрованими 20.09.2024, тобто до судового засідання 23.09.2024. Крім того, відповідно до карти руху заяви, клопотання представника позивача з`явилось у місцевому господарському суді 23.09.2024 о 12 год 09 хв., тобто до початку судового засідання.

Колегія суддів зазначає, що у матеріалах справи міститься акт від 24.09.2024 згідно з яким 19.09.2024 о 10 год 30 хв у Господарському суді міста Києва виявлено некоректну роботу програмного забезпечення, за допомогою якого до автоматизованої системи документообігу суду надходять документи, що направляються засобами підсистеми "Електронний суд", що унеможливило їх завантаження до автоматизованої системи документообігу суду та відповідну реєстрацію. Роботу вищевказаного функціоналу у штатному режимі відновлено о 9 год 30 хв 24.09.2024. Причиною некоректної роботи в підсистемі "Електронний суд" представники технічної підтримки ДП "ІСС" назвали технічну помилку на стороні самої підсистеми.

Крім того, у матеріалах справи міститься заява представника позивача подана через систему "Електронний суд" 19.09.2024 та зареєстрована працівниками апарату місцевого господарського суду 23.09.2024 о 14 год 15 хв.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з доводами скаржника, що дана ситуація знаходилася поза межами контролю позивача. Тобто, докази поважності причини неявки до суду не потрапили до суду першої інстанції з поважних причин, оскільки клопотання представника позивача з усіма необхідними додатками, подане через систему "Електронний суд", повинні бути зареєстрованими 20.09.2024, тобто до судового засідання 23.09.2024.

З огляду на наведене, суд апеляційної інстанції вважає передчасним завершення розгляду справи за відсутності представника позивача, який не мав можливості з`явитися у судове засідання з поважних причин, через розгляд іншої справи в Північному апеляційному господарському суді, що свідчить про неналежне виконання судом першої інстанції обов`язків з забезпечення всебічності, повноти і справедливості судового розгляду.

З урахуванням викладеного, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що матеріалами цієї справи не підтверджується наявність необхідних передумов для залишення позову без розгляду.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Апеляційний господарський суд також враховує, що кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону (частина 1 статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Таким чином, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до юрисдикції якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Слід також зазначити, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введено в Україні воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 діб, дію якого було неодноразово продовжено.

В умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.

Суд першої інстанції, залишивши позов без розгляду, позбавив позивача можливості реалізувати своє право на отримання судового захисту.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 3 статті 271 ГПК України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи наведене, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24 - скасуванню з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції.

Розподіл судових витрат

Судові витрати за подання апеляційної скарги підлягають розподілу судом першої інстанції за результатами вирішення спору по суті.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 271, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.09.2024 у справі №910/2163/24 про залишення позову без розгляду скасувати.

3. Матеріали справи №910/2163/24 передати для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано - 02.12.2024.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді В.В. Шапран

С.І. Буравльов