УХВАЛА

02 грудня 2024 року

м. Київ

Справа № 922/1076/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 05.11.2024 у справі

за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області

до: 1) Харківської міської ради, 2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, 3) Фізичної особи - підприємця Макєєвої Олени Анатоліївни, 4) ОСОБА_1

про часткове скасування рішення органу місцевого самоврядування, визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна у комунальну власність,

ВСТАНОВИВ:

13.11.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 05.11.2024 (повний текст складено 11.11.2024), ухвалену за результатами перегляду рішення Господарського суду Харківської області від 24.10.2022 та додаткового рішення Господарського суду Харківської області від 07.11.2022 у справі № 922/1076/22. Вказана касаційна скарга була подана 13.11.2024 до Верховного Суду представником ОСОБА_1 - адвокатом Вихрицьким Р. П. через підсистему "Електронний суд".

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установив Верховний Суд, позовну заяву керівник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області подав у липні 2022 року, її предметом є вимоги про:

- визнання незаконним та скасування пункту 61 додатку до рішення 9 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 26.10.2016 № 412/16;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 25.01.2017 № 5440-В-С, укладеного між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та Фізичною особою - підприємцем Макєєвою Оленою Анатоліївною, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С. А. і зареєстрованого в реєстрі за № 115;

- припинення права власності ОСОБА_1 на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 01, яке зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу від 28.04.2017 № 755 (рішення про державну реєстрацію права власності: 34993632 від 28.04.2017);

- витребування у ОСОБА_1 на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлових приміщень підвальної частини № 82-7, 82-7а, 82-8, 82-9, 82-9а загальною площею 36,7 м2 в житловому будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до частини 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Таким чином, у розумінні змісту зазначених статей, звертаючись із позовною заявою, керівник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області заявив 3 вимоги немайнового характеру та 1 майнову вимогу про витребування нежитлових приміщень, за яку судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, виходячи із ціни позову.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2022 установлено у розмірі 2481,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 24.10.2022 у справі № 922/1076/22 у задоволенні позовних вимог керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області відмовлено. Додатковим рішенням Господарського суду Харківської області від 07.11.2022 у справі № 922/1076/22 заяву адвоката Ємельяненко Наталії Борисівни про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу задоволено.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 05.11.2024 у справі № 922/1076/22 рішення Господарського суду Харківської області від 24.10.2022 у цій справі скасовано; ухвалено нове рішення, яким задоволено позовну вимогу керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області про витребування у ОСОБА_1 на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлових приміщень підвальної частини № 82-7, 82-7а, 82-8, 82-9, 82-9а загальною площею 36,7 м2 в житловому будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01); у задоволенні інших позовних вимог відмовлено; додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 07.11.2022 у справі № 922/1076/22 скасовано; вирішено питання розподілу судових витрат.

ОСОБА_1 у касаційній скарзі просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 05.11.2024 у справі № 922/1076/22, а рішення Господарського суду Харківської області від 24.10.2022 у цій справі залишити в силі. Тобто скаржник оскаржує постанову апеляційного господарського суду в частині задоволення позову, а саме в частині задоволення 1 вимоги майнового характеру про витребування нежитлових приміщень.

Відповідно до частини 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити судовий збір розрахований за формулою: вартість спірного нерухомого майна х 1,5 % х 200 % х 0,8, де 1,5 % - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що вартість спірного нерухомого майна станом на 31.10.2016 становила 106 700,00 грн. Згодом (25.01.2017) між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Фізичною особою - підприємцем Макєєвою Оленою Анатоліївною було укладено договір купівлі-продажу спірного нерухомого майна № 5440-В-С, де вартість цього майна уже становила 128 040,00 грн. У поданій касаційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що придбала спірне нерухоме майно за 375 000,00 грн на підставі договору купівлі-продажу від 28.04.2017, укладеного між нею та Фізичною особою - підприємцем Макєєвою Оленою Анатоліївною. Тобто у тексті оскаржуваної постанови та у касаційній скарзі містяться різні відомості про вартість спірного нерухомого майна.

ОСОБА_1 до касаційної скарги додала платіжну інструкцію від 13.11.2024 № 0.0..1 на суму 4962,00 грн. Однак у поданій платіжній інструкції в реквізитах щодо призначення платежу взагалі відсутні відомості щодо судового рішення, за оскарження якого справляється судовий збір, а також не зазначено номера справи у якій воно було прийнято, що свідчить про неналежне виконання скаржником вимог пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що обов`язковими реквізитами у призначенні платежу для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається касаційна скарга, та дата судових рішень, що оскаржуються. Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір".

Крім того, Верховний Суд не може перевірити, чи судовий збір за подання касаційної скарги сплачено у встановленому законом розмірі, у зв`язку з відсутністю доказів дійсної вартості (про яку зазначає скаржник у касаційній скарзі) спірного нерухомого майна, витребування якого є предметом спору.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги ОСОБА_1 необхідно подати до суду касаційної інстанції докази вартості спірного нерухомого майна та належні докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку і розмірі, а саме у розмірі суми, розрахованої за формулою: вартість спірного нерухомого майна х 1,5 % х 200 % х 0,8, за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір", із повним зазначенням реквізитів щодо призначення платежу.

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

При цьому заява ОСОБА_1 про зупинення виконання постанови Східного апеляційного господарського суду від 05.11.2024 у справі № 922/1076/22 до закінчення її перегляду в касаційному порядку поки не розглядається, оскільки касаційну скаргу залишено без руху для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 05.11.2024 у справі № 922/1076/22 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Багай

До уваги учасників судового процесу!

Згідно з новою редакцією частин 5 - 9 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитися з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль).