СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року м. Харків Справа № 922/1916/24

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Сгара Е.В., суддя Гетьман Р.А., суддя Склярук О.І.

при секретарі судового засідання Ламановій А.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Сосунов Є.В., довіреність 06/11-60 від 06.11.2023, витяг з ЄДР, посадова інструкція

від відповідача: Квіцінська А.І., довіреність №01-46/8226 від 20.12.2023

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м. Київ (вх.2088Х)

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 (повний текст складено 27.08.2024) у справі №922/1916/24 (суддя Буракова А.М.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", м. Київ

до відповідача Акціонерного товариства "Харківобленерго", м. Харків

про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківобленерго", згідно якої просить суд стягнути з відповідача основний борг у розмірі 23181222,55 грн, інфляційне збільшення у розмірі 46909,58 грн та 101005,31 грн - 3% річних.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 у справі №922/1916/24:

-задоволено клопотання відповідача про призначення експертизи у справі;

-призначено у справі №922/1916/24 судову комплексну електротехнічну та економічну експертизу, проведення якої доручено Національному науковому центру Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (61177, м. Харків, вул. Залютинська, 8);

-попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України;

-на вирішення судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи поставлено наступні питання:

-чи враховані НЕК "Укренерго" під час розрахунку суми боргу обсяги перетоків електричної енергії між суміжними областями/площадками комерційного обліку та витрати електричної енергії в мережі АТ "Харківобленерго", пов`язаних з вимушеною зміною схеми електричної енергії за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024?

-чи вірно розраховані технологічні витрати електроенергії (ТВЕ) після вимушеної зміни схеми нормального режиму ПС 330 кВ "Залютине" за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024?

-який саме фактичний обсяг за послуги з врегулювання небалансів електричної енергії за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024 для АТ "Харківобленерго" є вірним?

-чи вірно визначено ПрАТ "НЕК "Укренерго" вартість наданої послуги з врегулювання небалансів електричної енергії за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024, враховуючи відповіді на вищезазначені питання?

-оплату робіт по виконанню судової комплексної експертизи доручено АТ "Харківобленерго";

-провадження по справі зупинено;

-матеріали справи №922/1916/24 вирішено направити до Національного наукового центру Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (61177, м. Харків, вул. Залютинська, 8) для проведення судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи;

-зобов`язано АТ "Харківобленерго" отримати в Національному науковому центрі Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса рахунок на оплату витрат по судовій комплексній експертизі та надати Господарському суду Харківської області докази про сплату витрат на її проведення.

Не погодившись із вищевказаною ухвалою, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 у справі №922/1916/24 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні клопотання відповідача про призначення комплексної електротехнічної та економічної експертизи відмовити. Крім того, просить справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, скаржником зазначено наступне:

- з метою затягування розгляду справи та небажання виконувати взяті на себе зобов`язання за укладеним договором, Відповідачем подано клопотання про проведення судово-економічної експертизи для встановлення факту наявності заборгованості, яку сам Відповідач не заперечує, що є фактично зловживання правом;

- Відповідачем не надано жодних доказів порушення ведення комерційного обліку та некоректного відображення у наданих рахунках та актах на оплату даних по об`ємам споживання та вартості наданих послуг для Відповідача, що є беззаперечним доказом необґрунтованості його клопотання про призначення експертизи;

- питання визначення технологічних втрат Відповідача та їх компенсація не можуть бути предметом експертного розгляду так як ці питання врегульовані постановою НКРЕКП та всі компенсаторні механізми працюють, втрати Відповідачу компенсуються у встановленому поряду та обсягах;

- судом першої інстанції не враховано факт того, що розрахунки за спожиті небаланси та сформовані рахунки на оплату надано саме на підставі облікованих та валідованих даних комерційного обліку, а саме Відповідачем, що підтверджено саме виставленими рахунками на оплату, натомість Відповідач сам собі у справі заперечує та не визнає саме свої дані, які він надав до СУР, що і було враховано при сертифікації валідованих даних ППКО (Відповідача);

- судом порушено вимоги постанови НКРЕКП в частині визначення технологічних втрат Позивача, які не стосуються електричних мереж Відповідач та визначаються в інший спосіб.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 09.09.2024, зокрема: відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 по справі №922/1916/24.; призначено справу до розгляду на "07" жовтня 2024 р. о 11:30 годин.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.10.2024 оголошено перерву у судовому засіданні по справі №922/1916/24 до "21" листопада 2024 р. о 11:45 год.

На адресу Східного апеляційного господарського суду 15.11.2024 від Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" надійшла заява, якою останній просив прийняти додаткові пояснення по справі та розглядати апеляційну скаргу з врахуванням викладеній в поясненнях позиції; скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нове рішення в якому в задоволенні клопотання відповідача про призначення комплексної електротехнічної та економічної експертизи, відмовити; справу направити до суду першої інстанції та продовжити розгляд справи згідно вимог ГПК України.

Позивач в судовому засіданні 21.11.2024 наполягав на задоволенні апеляційної скарги, вважає ухвалу місцевого господарського суду незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Відповідач в судовому засіданні 21.11.2024 заперечив проти задоволення апеляційної скарги, вважає ухвалу місцевого господарського суду законною та такою, що підлягає залишенню без змін..

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківобленерго" якою просить стягнути з АТ "Харківобленерго" основний борг в сумі 23181222,55 грн., інфляційні в сумі 46909,58 грн, 3% річних в сумі 101005,31 грн за період друга декада лютого третя декада квітня 2024, корегування/врегулювання за квітень, травень 2023

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що Акціонерне товариство "Харківобленерго" надало згоду на приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 08.05.2019 № 0524-01041, за яким у відповідача існує основна заборгованість. Відповідачу були нараховані 3% річних та інфляційні за несвоєчасну оплату виставлених рахунків основної заборгованості за спожиті небаланси електричної енергії в період: друга декада лютого третя декада квітня 2024, корегування/врегулювання за квітень, травень 2023 в частині не сплати основної заборгованості за виставленими рахунками.

Акціонерне товариство "Харківобленерго", в процесі розгляду спору в місцевому господарському суді, не погодилось із позовними вимогами, заперечувало вірність розрахунку заявлених до стягнення сум з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Так, відповідач зазначив, що заборгованість по небалансам за період квітень-травень 2023 року заявлена неправомірно, враховуючи, що даний період є предметом дослідження у справі №922/2263/22, а фактичні дані комерційного обліку не відповідають даним, відображеним на платформі MMS. Крім того, відповідач зазначив, що з матеріалів справи не вбачається чи враховані під час розрахунку обсяги перетоків електричної енергії між суміжними областями/площадками комерційного обліку, починаючи з 02.10.2022, на виконання приписів п.4.6.2. Кодексу комерційного обліку електричної енергії.

В подальшому, Акціонерне товариство "Харківобленерго" подало клопотання про призначення експертизи, в якому просило призначити у справі судову комплексну електротехнічну та економічну експертизу, а на вирішення судової комплексної електротехнічної та економічної експертизи поставити наступні питання:

- чи враховані НЕК "Укренерго" під час розрахунку суми боргу обсяги перетоків електричної енергії між суміжними областями/площадками комерційного обліку та витрати електричної енергії в мережі АТ "Харківобленерго", пов`язаних з вимушеною зміною схеми електричної енергії за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024?

- чи вірно розраховані технологічні витрати електроенергії (ТВЕ) після вимушеної зміни схеми нормального режиму ПС 330 кВ "Залютине" за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024?

- який саме фактичний обсяг за послуги з врегулювання небалансів електричної енергії за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024 для АТ "Харківобленерго" є вірним?

- чи вірно визначено ПрАТ "НЕК "Укренерго" вартість наданої послуги з врегулювання небалансів електричної енергії за період 2-3 декада лютого 2024 - 3 декада квітня 2024, враховуючи відповіді на вищезазначені питання?

В обґрунтування клопотання про призначення експертизи у справі відповідач вказує, що позовні вимоги у справі обґрунтовані тим, що відповідачем порушені строки виконання грошового зобов`язання встановлені договором про врегулювання небалансів електричної енергії. Надані позивачем, в якості додатку копії актів купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів не є такими, що відображають фактичний обсяг наданої послуги, а містять віртуальні, непідтверджені документально обсяги наданої послуги на останній день місяця, що дає підстави для однозначного твердження, що визначення фактичного обсягу наданої послуги, з подальшим застосуванням в розрахунках не відбувалось, а дані зазначені в актах купівлі-продажу послуги не є достовірними та не можуть бути використані як підтверджена база нарахування штрафних санкцій за умовами договору. Розрахунки суми позовних вимог ПрАТ "НЕК "Укренерго", та надані при цьому докази не дозволяють суду без спеціальних знань визначити та провести особисто комплекс необхідних перевірочних розрахунків електротехнічних даних та дійти висновку щодо дотримання позивачем балансу потужності при передачі/розподілу електричної енергії, об`єктивності та реальності обсягу переданої/розподіленої електричної енергії та відповідності цих розрахунків вимогам спеціального законодавства, що регламентує порядок врегулювання небалансів електричної енергії, а відтак усунути підстави обумовлені ст. 277 ГПК України, у зв`язку з неповнотою відображення та недоведеністю позивачем обставин, що мають значення для справи, на які позивач та відповідач посилаються в обґрунтування заявлених вимог та заперечень. Визначальним для ухвалення законного та обґрунтованого рішення є саме вирішення питання, стосовно правильності визначення фактичних обсягів наданих послуг з врегулювання небалансів електричної енергії, так як документально підтверджені фактичні обсяги наданих послуг у сторін є різними, то й суми нарахування заборгованості за надані послуги є різними, що в свою чергу унеможливлює підтвердження документально заявленого у позовних вимогах позивача розміру заборгованості за надані послуги за договором за певний період.

Як вже зазначалось вище, ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 у справі №922/1916/24 було задоволено вищевказане клопотання відповідача про призначення експертизи у справі.

При перегляді ухвали Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 у справі №922/1916/24 судова колегія апеляційного господарського суду виходить з наступного.

Відповідно до ст.99 Господарського процесуального кодексу України суд, за клопотанням учасника справи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема, через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Відповідно до статті 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Частиною 1 ст.106 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами з різних галузей знань або з різних напрямів у межах однієї галузі знань.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи (подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 14.07.2021 у справі № 902/834/20, від 06 липня 2023 року у cправі № 915/212/20).

Отже, судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно п.п. 1.2. розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі - Інструкція) основними видами (підвидами) експертизи, зокрема є: інженерно-технічна: електротехнічна; економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

За змістом п. 1 розділу 3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 одним з підвидів економічної експертизи є експертиза документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності, основним завданням якої є визначення: документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів на підприємствах, в установах, організаціях і їх структурних підрозділах (далі - підприємство) періоду їх утворення; документальної обґрунтованості оформлення операцій з одержання, зберігання, виготовлення, реалізації товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, основних засобів, надання послуг; документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з основними засобами, товарно-матеріальними цінностями, грошовими коштами, цінними паперами та іншими активами; документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з нарахування та виплати заробітної плати, інших виплат; документальної обґрунтованості, задекларованої платником податку бази оподаткування податком на прибуток підприємств, та суми податку, що підлягає сплаті за певний звітний період, визначеної органом податкового контролю; документальної обґрунтованості формування платником податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку на додану вартість, визначення суми податку на додану вартість, що підлягає сплаті, та суми податку на додану вартість, заявленої до бюджетного відшкодування; документальної обґрунтованості окремих елементів податків та зборів, визначених платником у відповідних деклараціях (розрахунках, звітах).

Відповідно до п. 12 розділу 2 зазначених Науково-методичних рекомендацій, електротехнічна експертиза, як підвид інженерно-технічної експертизи, передбачена для дослідження електрообладнання, електроприлади, їх частини, фрагменти електропроводів і кабелів, улаштування електрозахисту, електрокомутаційне влаштування, електричні схеми, до основних завдань якої належить встановлення причин виникнення аварійних режимів в електричних мережах та електрообладнанні, вплив цих режимів на роботу електроприладів та електробезпеку людини, аналіз роботи електроустановок та їх відповідність нормативним вимогам.

Із матеріалів справи вбачається, що у клопотанні про призначення електротехнічної та економічної судової експертизи відповідач зазначає, що внаслідок бойових дій, ракетних і дронових обстрілів пошкоджено/зруйновано значний осяг об`єктів енергетичної інфраструктури у різних регіонах України. В умовах частково зруйнованої електромережевої інфраструктури, неможливості виконання робіт із вчасного відновлення енергооб`єктів, зважаючи на необхідність забезпечення електричною енергією споживачів НЕК "Укренерго" з жовтня 2022 року було змінено схему нормального режиму ПС 330 кВ "Залютино". На теперішній час ПС 330 кВ "Залютино" (належить НЕК "Укренерго") заживлена по тимчасовій схемі ПС 35 кВ "Новоселівка" - ПС 330 кВ "Залютино" І СШ 35 кВ-Т35/6 кВ - ввід 6кВ-ІІ СШ 6кВ ЗРП 6кВ ком. 11 (належить AT "Харківобленерго"). Вимушена зміна схеми електричної мережі призвела до збільшення обсягів транзиту електричної енергії мережами AT "Харківобленерго". Для розрахунку обсягів відпуску/відбору електричної енергії між суміжними ліцензіатами ПрАТ "НЕК "Укренерго" та AT "Харківобленерго", що перетікає через ПС 330 кВ "Залютино" було розроблено тимчасовий порядок (алгоритм) розрахунку обсягів перетоків електричної енергії на період дії схеми аварійного режиму ПС 330 кВ "Залютино". Даний порядок розпочав свою дію з 02.10.2022 та діє до відновлення нормального режиму ПС 330кВ "Залютино". До теперішнього часу, нормальний режим роботи вказаної підстанції не поновлено. Отже, з матеріалів справи не вбачається чи враховані під час розрахунку обсяги перетоків електричної енергії між суміжними областями/площадками комерційного обліку починаючи з 02.10.2022, на виконання приписів п. 4.6.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії. Наведене вказує на існування об`єктивної необхідності з`ясування реального обсягу електричної енергії розподілений мережами AT "Харківобленерго", з врахуванням транзиту електричної енергії пов`язаного з перетоками між суміжними площадками комерційного обліку НЕК "Укренерго" та AT "Харківобленерго".

До матеріалів справи відповідачем надано лист ПрАТ "НЕК "Укренерго" від 28.10.2022 вих.№01/47770, яким підтверджуються зазначені вище обставини щодо того, що ПС 330 кВ "Залютино" заживлена по тимчасовій схемі ПС 35 кВ "Новоселівка" - ПС 330 кВ "Залютино" І СШ 35 кВ-Т35/6 кВ - ввід 6кВ-ІІ СШ 6кВ ЗРП 6кВ ком. 11, а також містяться відомості лічильників обсягів відбору та відпуску електричної енергії.

За приписами Кодексу комерційного обліку електричної енергії для покращення точності ведення комерційного обліку та визначення втрат у мережах відповідні оператори мережі можуть організовувати області та площадки комерційного обліку електричних мереж шляхом створення точок комерційного обліку як на периметрі, так і всередині власних мереж. Для кожної області/площадки комерційного обліку складається баланс, що враховує дані виробітку, відбору та відпуску електричної енергії за всіма ТКО, що належать до такої області/площадки комерційного обліку (п.п. 4.4.1, 4.4.5).

Відповідно до п. 4.4.6. Кодексу комерційного обліку електричної енергії обсяги відбору визначаються як додатне сальдо перетоків електричної енергії між конкретною областю/площадкою комерційного обліку та однією або декількома суміжними з нею областями та/або площадками комерційного обліку, визначене за встановлений інтервал часу в ТКО та/або для групи ТКО, що перебувають на межі цієї області/площадки комерційного обліку. Обсяг відбору для конкретної області/площадки комерційного обліку визначається окремо на межі з кожною суміжною областю/площадкою комерційного обліку та/або загалом на межі зі всіма суміжними областями та/або площадками комерційного обліку відповідно.

Обсяги відпуску визначаються як від`ємне сальдо перетоків електричної енергії між конкретною областю/площадкою комерційного обліку та однією або декількома суміжними з нею областями та/або площадками комерційного обліку, визначене за встановлений інтервал часу в точці комерційного обліку та/або для групи точок комерційного обліку, що перебувають на межі цієї області/площадки комерційного обліку. Обсяг відпуску для конкретної області/площадки визначається окремо на межі з кожною суміжною областю/площадкою комерційного обліку та/або загалом на межі зі всіма суміжними областями та/або площадками комерційного обліку відповідно. (п.4.4.7. Кодексу комерційного обліку електричної енергії).

Судова колегія зазначає, що поставлені експерту питання в оскаржуваній ухвалі, відповідають вимогам Господарського процесуального кодексу України, пов`язані з предметом та підставами позову, адже існує об`єктивна необхідність з`ясування реального обсягу перетоків електричної енергії за договором про врегулювання небалансів електричної енергії в спірний період.

Перевіривши наявні в матеріалах справи документи, суд апеляційної інстанції вважає, що розрахунки суми позовних вимог ПрАТ "НЕК "Укренерго" та надані докази, не дозволяють суду без спеціальних знань визначити та провести особисто комплекс необхідних перевірочних розрахунків електротехнічних даних та дійти висновку щодо дотримання позивачем балансу потужності при передачі/розподілу електричної енергії, об`єктивності та реальності обсягу переданої/розподіленої електричної енергії та відповідності цих розрахунків вимогам спеціального законодавства, що регламентує порядок врегулювання небалансів електричної енергії.

Отже, існує об`єктивна необхідність з`ясування реального обсягу електричної енергії розподіленої мережами AT "Харківобленерго", з врахуванням транзиту електричної енергії пов`язаного з перетоками між суміжними площадками комерційного обліку НЕК "Укренерго" та AT "Харківобленерго". При цьому для об`єктивного та правильного вирішення спору в даній справі потрібні спеціальні знання.

В матеріалах справи відсутній висновок експерта з зазначених вище питань.

У суду апеляційної інстанції відсутні будь-які підстави вважати, що призначення експертизи у даній справі призведе до затягуванням судового процесу. Колегія суддів в даному випадку враховує, що вимоги щодо повноти та всебічності встановлення обставин справи спрямовані на дотримання положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на справедливий суд).

Алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим та залежить в першу чергу від позиції сторін спору, а також доводів і доказів, якими вони обґрунтовують свою позицію. Всі юридично значущі факти, які складають предмет доказування, визначають фактичний склад у справі, що формується, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. Підстави вимог і заперечення осіб, які беруть участь у справі, конкретизують предмет доказування, який може змінюватися в процесі її розгляду.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини 1 статті 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

За приписами ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Доказами згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006, яке відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

З огляду на вищевикладене та встановлені обставини справи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив клопотання відповідача про призначення судової комплексної експертизи з метою надання оцінки наявним у матеріалах справи доказам та певним обставинам справи, що входять до предмета доказування у цій справі, а саме у зв`язку із необхідністю з`ясування реального (фактичного) обсягу послуг з врегулювання небалансів електричної енергії та встановлення чи враховані НЕК "Укренерго" під час розрахунку суми боргу обсяги перетоків електричної енергії між суміжними областями/площадками комерційного обліку та витрати електричної енергії в мережі AT "Харківобленерго", пов`язаних з вимушеною зміною схеми електричної енергії

За висновками судової колегії, з метою дотримання принципів судочинства в господарському процесі, а також забезпечення повного та всебічного розгляду справи по суті, існує необхідність дослідження правильності, об`єктивності та обґрунтованості здійснених позивачем розрахунків за спірний період відповідно до фактичних даних щодо обсягу послуг з врегулювання небалансів електричної енергії. Саме з цих підтверджених даних можливо встановити обґрунтованість розрахованих та заявлених до стягнення у розглядуваній справі нарахувань.

Вищевказана позиція щодо наявності правових підстав для призначення судової експертизи є сталою та була висвітлена в численних постановах Східного апеляційного господарського суду, зокрема від 24.10.2024 у справі №922/1891/24, від 24.09.2024 у справі №922/3150/23, від 10.07.2024 у справі №922/699/24 та інших.

Крім того, згідно з пунктом 2 частини 1 ст.228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Таким чином, у зв`язку з призначенням судової експертизи та направленням матеріалів справи для її проведення до експертної установи, провадження у справі підлягало зупиненню.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове і повне припинення всіх процесуальних дій у справі, зумовлене настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли їх може бути усунено. Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.

Ураховуючи, що оскарженою ухвалою суду призначено судову комплексну експертизу, а для проведення експертизи матеріали справи направляються до судово-експертної установи і у цей період неможливо проводити відповідні процесуальні дії, суд першої інстанції, скориставшись наданим йому правом згідно зі статтею 228 Господарського процесуального кодексу України, правомірно зупинив провадження у справі до закінчення проведення експертизи.

Відповідно до ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 236 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що переважна більшість доводів апелянта, викладених в апеляційні скарзі, фактично направлена на підтвердження його правової позиції щодо наявності правових підстав для задоволення позову, тобто вирішення спору по суті. В той же час, в межах даного апеляційного провадження надається оцінка законності діям суду першої інстанції щодо призначення експертизи, а спір не вирішується по суті. При цьому, як вже зазначалось вище, в межах даного спору існує потреба у спеціальних знаннях для повного та всебічного дослідження обставин справи.

Доводи апелянта, що дії відповідача стосовно подання клопотання про проведення експертизи є зловживанням правом, є власним припущенням апелянта та не приймаються колегією суддів, оскільки в силу положень діючого процесуального законодавства кожна сторона може доводити власну правову позицію всіма доступними засобами за наявності відповідних правових підстав.

Інші доводи апелянта були спростовані в даній постанові апеляційного господарського суду, крім того, судова колегія апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. У справі "Руїз Торіха проти Іспанії", ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, у зв`язку із чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 у справі №922/1916/24 підлягає залишенню без змін.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281, 282, 283, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 у справі №922/1916/24 залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2024 у справі №922/1916/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя Е.В. Сгара

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя О.І. Склярук

Повний текст постанови складено та підписано 21.11.2024 року