ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" листопада 2024 р.м. ХарківСправа № 922/3317/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавренюк Т.А.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області (61057, м. Харків, м-н Театральний, 1, ) 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації (61002, м. Харків, вул. Сумська, 76, )
до Виробничого кооперативу "Вет Роял" (61052, м. Харків, вул. Різдвяна, 9 )
про стягнення 210 497,71грн, розірвання договору та повернення майна
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд:

- стягнути з відповідача заборгованість з орендної плати в сумі 183 681,69грн, пеню в сумі 13 958,31грн, штраф в сумі 12 857,71грн;

- розірвати договір оренди № 6375-Н від 14.09.2017, укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області та Виробничим кооперативом "Вет Роял";

- зобов`язати відповідача повернути державне окреме індивідуально визначене майно: семиповерховий адміністративний будинок (інв. №10310029, літ. "А-7"), пам`ятка архітектури (охоронний № 367) загальною площею 1955,10кв.м за адресою м. Харків, вул. Різдвяна, 9 Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації шляхом підписання акту приймання-передавання.

Судові витрати зі сплати судового збору позивач просить суд покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем договору оренди № 6375-Н від 14.09.2017 щодо здійснення своєчасної орендної плати з посиланням на норми Цивільного та Господарського кодексів України.

Ухвалою суду від 24.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами. Цією ж ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації. Відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов - протягом 15 календарних днів з дня вручення даної ухвали для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо така буде подана) - протягом 5 календарних днів з дня отримання відповіді на відзив, позивачу визначено строк для подання відповіді на відзив протягом 5 календарних днів з дня його отримання, третій особі визначено строк для подання письмових пояснень щодо позову протягом 15 календарних днів з дня вручення даної ухвали.

Відповідач своїм правом, наданим відповідно до ст.251 Господарського процесуального кодексу України, не скористався, відзив на позов не надав.

Документ в електронному вигляді "Ухвала про відкриття провадження (спрощене)" від 24.09.2024 по справі № 922/3317/24 (суддя Лавренюк Т.А.) було надіслано одержувачу Виробничий кооператив "Вет Роял" та доставлено до його Електронного кабінету 24.09.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Проте, від відповідача будь-яких заяв чи пояснень по суті спору не надходило.

Приймаючи до уваги належне повідомлення відповідача про розгляд даної справи, суд дійшов висновку про її розгляд за наявними матеріалами.

На адресу суду від третьої особи надійшли письмові пояснення, в яких третя особа посилаючись на те, що відповідач є недобросовісним орендарем та систематично не виконує свої зобов`язання перед орендодавцем та балансоутримувачем, підтримує у повному обсязі позовні вимоги Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області. На думку третьої особи, невиконання умов договору є беззаперечною підставою для розірвання договору оренди від 14.09.2017 № 6375-Н.

Будь-яких інших заяв або клопотань від учасників справи по суті спору на адресу суду не надходило.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

14.09.2017 між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області (позивач) та Виробничим кооперативом "Вет Роял" укладено договір оренди № 6375-Н, відповідно до умов якого позивач передав, а відповідач прийняв в строкове платне користування державне окреме індивідуально визначене майно семиповерховий адміністративний будинок (інв. № 10310029, літ. "А-7"), пам`ятка архітектури (охоронний № 367), загальною площею 1955,10 м.кв, розміщене за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 9, що перебуває на балансі Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації (третя особа).

Майно, за умовами п.1.2 договору передається в оренду з метою розміщення офісу.

Відповідно до п.2.1 договору відповідач вступає у строкове платне користування майном у термін, указаний у договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього договору та акта приймання-передачі майна.

Порядок нарахування та сплати орендної плати визначено сторонами у розділі 3 договору.

Так, за умовами п.3.1 договору, орендна плата визначається на підставі Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04.10.1995 № 786 зі змінами (далі Методика).

Базова орендна плата за місяць становить за липень 2017 - 50 015,33грн.

Орендна плата за перший місяць оренди - вересень 2017 року визначається шляхом коригування орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за серпень, вересень 2017 року.

За умовами п.3.3 договору нарахування орендної плати починається з дати підписання акту приймання-передачі та згідно п.3.4. цього договору, нарахування орендної плати та пені припиняється з дати підписання акту приймання-передачі майна або з моменту розірвання договору відповідно до п.10.6 договору.

У п.3.6 договору відповідач взяв на себе зобов`язання перераховувати 50% орендної плати безпосередньо до державного бюджету та 50% - балансоутримувачу щомісячно до 15 числа місяця, наступного за звітним, відповідно до вимог діючої Методики.

За умовами п.3.7 договору орендна плата, перерахована несвоєчасно або в неповному обсязі, підлягає стягненню до державного бюджету та балансоутримувачу у визначеному п.3.6 співвідношенні відповідно до чинного законодавства з урахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожний день прострочення, включаючи день оплати.

Також, сторони у п.3.8 договору дійшли згоди, що у разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, відповідач сплачує штраф у розмірі 7% від суми заборгованості.

Відповідач, за умовами п.5.3 договору, зобов`язався своєчасно та у повному обсязі сплачувати орендну плату до державного бюджету та балансоутримувачу, а також протягом місяця після укладення цього договору застрахувати майно на користь балагсоутримувача (п.5.8 договору).

18.04.2018 між сторонами укладено додаткову угоду № 1 до договору оренди, якою внесено зміни до розділу 10 "Строк чинності, умови зміни та припинення договору".

Так, відповідно до п.10.1 договору (в редакції додаткової угоди), цей договір укладено строком на 10 років, що діє з 14 вересня 2017 року до 14 вересня 2027 року.

Позивач зобов`язання за договором виконав належним чином та передав відповідачу в оренду нежитлові приміщення, що підтверджується актом приймання-передачі майна від 14.09.2017, скріпленим печатками та підписами сторін.

Відповідач зобов`язання за договором належним чином не виконав, орендні платежі у строк, порядок та розмірі, встановлені договором не здійснив, внаслідок чого у нього виникла заборгованість з оплати орендної плати за спірним договором за період з жовтня 2023 року по травень 2024 року в розмірі 183 681,69грн, що підтверджується розрахунком заборгованості станом на 15.062024 по договору № 6375-Н від 14.09.2017.

Позивач неодноразово звертався на адресу відповідача з листами "Про виконання умов договору оренди", в яких вимагав погасити заборгованість з орендної плати перед Державним бюджетом України, сплатити пеню та штраф, застрахувати майно та надати позивачу належним чином завірені копії договору страхування (договорів страхування) та платіжного доручення (платіжних доручень) про сплату страхового платежу (страхових платежів) (лист № 17-05-01003 від 20.03.2024, № 17-03-01-02066 від 13.06.2024).

Дані вимоги залишені відповідачем без відповіді та задоволення.

Оскільки відповідач порушив строки сплати орендної плати, позивач відповідно до умов договору здійснив нарахування пені в розмірі 13 958,31грн та штрафу в розмірі 12 857,71грн.

Також, у зв`язку із систематичною несплатою орендної плати (в результаті чого утворилась заборгованість, більш ніж за три місяці, яка на час подання позову була несплачена), відсутністю договору страхування майна позивач вважає, що в нього виникли підстави для розірвання договору та зобов`язання відповідача звільнити та повернути орендовані ним нежитлові приміщення.

Надаючи правову кваліфікацію фактичним обставинам та спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, відповідно до ст.11 Цивільного кодексу України є, зокрема, договори. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 ст.509 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За приписами ст.525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 526 Цивільного кодексу України та ч.1 ст.193 Господарського кодексу України передбачено, що зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є договором оренди.

Вказані правовідносини врегульовано відповідним договором між сторонами, нормами глави 58 Цивільного кодексу України та Законом України "Про оренду державного та комунального майна".

Відповідно до ч.1 ст.283 Господарського кодексу України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у володіння та користування майно для здійснення господарської діяльності.

До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом (ч.6 ст.283 Господарського кодексу України).

Стаття 10 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" та ч.1 ст.284 Господарського кодексу України, визначає орендну плату та її індексацію істотною умовою договору оренди.

Орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності; розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством (ч.1 ст.286 Господарського кодексу України).

Частинами 1, 5 ст.762 Цивільного кодексу України встановлено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

За приписами ч.1 ст.530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Обов`язок своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату встановлений ч.3 ст.285 Господарського кодексу України.

Вказана норма закону кореспондується з п.5.3 договору оренди.

Позивач зобов`язання за договором виконав належним чином та в повному обсязі та передав відповідачу в оренду майно, що підтверджується актом приймання-передачі орендованого майна від 14.09.2017.

Відповідач в порушення умов договору зобов`язання в частині повного та своєчасного внесення орендних платежів не виконав, у зв`язку з чим у нього перед позивачем станом на 15.06.2024 з жовтня 2023 року по травень 2024 року утворилась заборгованість з орендної плати в розмірі 183 681,69грн.

Даний розрахунок здійснено позивачем з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 № 634 "Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану", відповідно до якої на підставі п.1 за період з 24.02.2022 по 30.09.2022 відповідача звільнено від сплати орендної плати та відповідно до абзацу 4 підп.4 п.1 постанови, з 01.10.2022 орендна плата нарахована у розмірі 50% розміру орендної плати, встановленої договором оренди (з урахуванням її індексації), що відображено в акті звіряння взаєморозрахунків орендної плати за договором.

Частиною 1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1 ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідач вимоги позивача не спростував, належних та допустимих доказів, які свідчать про належне виконання своїх зобов`язань за договором щодо повного та своєчасного внесення орендних платежів не надав. В матеріалах справи такі докази також відсутні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розглянувши позовні вимоги в частині стягнення пені в розмірі 13 958,31грн за період з 13.12.2023 по 10.06.2024 та 7% штрафу в розмірі 12 857,71грн, суд керується наступним.

У сфері господарювання згідно ч.2 ст.217 та ч.1 ст.230 Господарського кодексу України застосовуються господарські санкції, зокрема, штрафні санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Частиною 1 ст.549 Цивільного кодексу України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 ст.549 Цивільного кодексу України).

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 Цивільного кодексу України).

Щодо пені за порушення грошових зобов`язань застосовується припис ч.6 ст.232 Господарського кодексу України, якою передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

В силу приписів ст.3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Пунктом 3.7 договору оренди передбачено, що орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, підлягає стягненню до Державного бюджету та балансоутримувачу у визначеному п.3.6 співвідношенні відповідно до чинного законодавства України з урахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожний день прострочення, включаючи день оплати.

За умовами п.3.8 договору оренди у разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, відповідач також сплачує штраф у розмірі 7 % від суми заборгованості.

Перевіривши наданий позивачем до позовної заяви розрахунок пені та штрафу, суд встановив, що відповідний розрахунок позивачем здійснено арифметично правильно, за кожен період прострочення окремо, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині стягнення пені в розмірі 13 958,31грн та штрафу в розмірі 12 857,71грн є обґрунтованими, правомірними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Що стосується позовних вимог в частині розірвання договору оренди № 6375- Н від 14.09.2017, укладеного між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області та Виробничим кооперативом "Вет Роял" та повернення державного окремого індивідуально визначеного майна: семиповерхового адміністративного будинку (інв. №10310029, літ. "А-7"), пам`ятка архітектури (охоронний № 367) загальною площею 1955,10кв.м за адресою м. Харків, вул. Різдвяна, 9 Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації шляхом підписання акту приймання-передавання, суд керується наступним.

За приписами ч.3, ч.4 ст.291 Господарського кодексу України договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених Цивільним кодексом України для розірвання договору найму, в порядку, встановленому статтею 188 цього Кодексу. Правові наслідки припинення договору оренди визначаються відповідно до умов регулювання договору найму Цивільним кодексом України.

При цьому слід враховувати приписи ч.2 ст.651 Цивільного кодексу України, які є загальними для розірвання договору та передбачають можливість розірвання договору за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, установлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Частиною другою ст.24 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" передбачено, що договір оренди може бути достроково припинений за згодою сторін. Договір оренди може бути достроково припинений за рішенням суду та з інших підстав, передбачених цим Законом або договором.

Наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за користування річчю протягом трьох місяців підряд (ч.1 ст.782 Цивільного кодексу України).

За приписами ч.1 ст.783 Цивільного кодексу України, орендодавець має право вимагати розірвання договору оренди, якщо орендар користується приміщенням всупереч договору.

Конституційний Суд України виходить з того, що співвідношення між нормами Кодексу і законів, які регулюють особливості найму (оренди) окремих видів майна, полягає в тому, що норми цих законів тією чи іншою мірою встановлюють правовий механізм реалізації відповідної норми Кодексу або передбачають додаткові умови її реалізації, або виключають застосування норм Кодексу, якщо це прямо передбачено ними чи випливає з їхнього змісту (абзац четвертий мотивувальної частини рішення від 10.12.2009 у справі N 1-46/2009).

Як указав Верховний Суд у постанові від 11.12.2019 у справі № 917/28/19 істотне порушення орендарем (наймачем) такої умови договору оренди комунального майна, як систематичне (два і більше разів) своєчасне (у строк встановлений договором) невнесення орендної плати або несплата її повністю, а також невиконання сторонами інших своїх зобов`язань, в тому числі несплата інших обов`язкових платежів, є достатньою правовою підставою для дострокового розірвання договору оренди в судовому порядку та повернення орендованого майна орендодавцю (наймодавцю).

З матеріалів справи вбачається, що відповідач в період жовтень 2023 року - травень 2024 року не вносив орендну плату за користування приміщеннями (протягом трьох місяців підряд, останній платіж був внесений 20.10.2023), що дає суду правові підстави стверджувати, що відповідачем істотно порушені умови укладеного договору. Оскільки несплата орендної плати у порядку та розмірах, визначених договором, істотно порушує права позивача та наносить шкоду його майновим інтересам.

Крім того, в порушення умов договору та взятих на себе зобов`язань (п.5.8 договору), відповідач у встановлений договором строк, а саме протягом місяця після укладення цього договору не застрахував майно на користь балансоутримувача.

У п.8.2 договору сторони погодили, що позивач має право виступати з ініціативою щодо розірвання цього договору у разі погіршення стану орендованого майна, внаслідок невиконання або неналежного виконання умов цього договору.

Враховуючи положення наведених норм законодавства, а також висновки суду, щодо несистематичної сплати орендної плати (понад 3-х місяців), суд дійшов висновку про наявність підстав для розірвання договору.

У разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний негайно повернути орендодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено договором (ч.1 ст.785 Цивільного кодексу України).

Відповідно до 5.10, п.10.9 договору відповідач зобов`язався у разі розірвання договору протягом трьох робочих днів повернути балансоутримувачу по акту приймання-передавання, погодженим з позивачем орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу.

Майно вважається поверненим балансоутримувачу з моменту підписання сторонами акта приймання-передавання (п.10.10 договору).

На теперішній час орендоване за договором майно відповідачем не застраховано, сума заборгованості, яка утворилась більш, ніж за три місяці, залишається несплаченою, об`єкт оренди не звільнено та не передано балансоутримувачу, що призводить до неможливості власника розпоряджатися своїм майном та спричиняє збитки державному бюджету.

За приписами ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, у тому числі це стосується і нерухомого майна; право власності набувається у порядку, визначеному законом; ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997р. № 475/97-ВР, передбачено, що кожна фізична особа або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Враховуючи викладене, а також те, що відповідач у встановленому порядку доводи позивача не спростував, в матеріалах справи такі докази також відсутні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині розірвання договору та повернення відповідачем орендованих нежитлових приміщень обґрунтовані, підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами та підлягають задоволенню.

За таких обставин, позов є таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується статтею 129 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст.4, 20, 73, 74, 86, 129, 233, 236-241,0252 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Виробничого кооперативу "Вет Роял" (61052, м. Харків, вул. Різдвяна, 9 ) на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області (61057, м. Харків, м-н Театральний, 1, ) - 183 681,69грн орендної плати, 13 958,31грн пені, 12 857,71грн штрафу, 9 213,47грн судового збору.

Розірвати договір оренди № 6375-Н від 14.09.2017, укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Харківській області (61057, м. Харків, м-н Театральний, 1, 4) та Виробничим кооперативом "Вет Роял" (61052, м. Харків, вул. Різдвяна, 9 ).

Зобов`язати Виробничий кооператив "Вет Роял" (61052, м. Харків, вул. Різдвяна, 9 ) повернути державне окреме індивідуально визначене майно: семиповерховий адміністративний будинок (інв. №10310029, літ. "А-7"), пам`ятка архітектури (охоронний № 367) загальною площею 1955,10кв.м за адресою м. Харків, вул. Різдвяна, 9 Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації (61002, м. Харків, вул. Сумська, 76, ) шляхом підписання акту приймання-передавання.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дане рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення шляхом подання апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено "20" листопада 2024 р.

Суддя Т.А. Лавренюк