ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

20 листопада 2024 року м. Черкаси Справа № 925/1266/24

Господарський суд Черкаської області у складі судді Зарічанської З.В., розглянувши справу

за позовом Фермерського господарства "Єва Агро",

до відповідача - Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго",

про оскарження рішення суб`єкта господарювання

УСТАНОВИВ:

11.10.2024 до Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява Фермерського господарства "Єва Агро" з вимогою визнати недійсним рішення ПАТ "Черкасиобленерго", оформлене протоколом від 13 вересня 2024 року № 006841, прийняте за результатами розгляду акта про порушення від 22 серпня 2024 року № 006842.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що висновок Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" зроблений та зазначений в акті порушення від 22.08.2024 № 006841 та протоколі від 13.09.2024 № 006841, не містить причинно-наслідкового зв`язку між інкримінованими порушеннями та ФГ "Єва Агро". Також Акт № 006841 від 22.08.2024, за твердженням позивача, складений з порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії, які визначають необхідні та обов`язкові дії для встановлення і доведення правопорушення, він не є таким, що відповідає вимогам чинного законодавства, а тому є нечинним та таким, що не має породжувати правові наслідки.

Ухвалою від 28.10.2024 господарський суд відкрив провадження у справі №925/1266/24 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 25.11.2024 о 12:30.

19.11.2024 електронною поштою з накладенням кваліфікованого електронного підпису відповідач подав заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Щодо поданої заяви господарський суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до абз. 1 ч. 6, абз. 2 ч. 8 ст. 6 ГПК України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX, який введено в дію 18.10.2023: адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до абз. 2 та 3 п. 10 Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17.10.2023 № 485) документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми "Електронний суд", якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи Положенням про порядок функціонування окремих підсистем ЄСІТС. Особам, які зареєстрували Електронний кабінет в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до Електронного кабінету таких осіб.

Відповідно до абз. 1 п. 111 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-2 (зі змінами) до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Тобто електронний підпис на адресованих суду процесуальних документах в електронній формі має накладатись саме у межах фунціоналу Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.

Частиною 3 ст. 169 ГПК України встановлено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 ГПК України письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником.

Суд встановив, що відповідач має зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС на виконання обов`язкових приписів ГПК України як юридична особа, а отже має подавати до суду документи в електронній формі, пов`язані з розглядом справ у суді (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), виключно з використанням підсистеми "Електронний суд", проте зазначена заява подана відповідачем всупереч способам визначеним положеннями ГПК України - шляхом надсилання на електронну пошту суду.

Підсумовуючи викладене, господарський суд доходить висновку, що відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України та пункту 10 Положення про ЄСІТС відповідач з 18.10.2023 (набрання чинності змінами ГПК України щодо обов`язкової реєстрації електронних кабінетів в ЄСІТС органами місцевого самоврядування) повинен зареєструвати свою офіційну електронну адресу в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Отже, з цього часу позивач має подавати усі процесуальні документи до Господарського суду Черкаської області виключно: 1) або в письмовій формі; 2) або в електронному вигляді з використанням сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

Аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22.

Тобто, згідно з ч. 8 ст. 6 ГПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Проте, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або зобов`язані здійснити таку реєстрацію, можуть подати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії також в електронній формі, однак виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Таким чином, наразі чинне процесуальне законодавство не передбачає інших способу та форми звернення до суду, ніж ті, що зазначені вище.

Отже, слід розмежовувати спосіб звернення до суду із вимогами до оформлення процесуального документа. Якщо електронний документ підписаний накладенням електронного підпису, який забезпечує ідентифікацію осіб, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, але електронний підпис накладений без використання підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, при цьому процесуальний документ направлений на офіційну електронну адресу суду, то відсутні правові підстави стверджувати, що такий електронний документ підписаний в належний спосіб.

Як встановлено судом, відповідач має зареєстрований в ЄСІТС електронний кабінет, як юридична особа, проте звернувся на офіційну електронну адресу Господарського суду Черкаської області із заявою, до якої доданий файл з електронним цифровим підписом. Отже, заявник звернувся до суду з електронним документом поза межами ЄСІТС, відтак у суду наявні підстави вважати, що електронний підпис на вказаний документ накладено без використання підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Таким чином, цей документ фактично подано та підписано у неналежний процесуальний спосіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 ГПК України письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 170 ГПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Підсумовуючи викладене, подана відповідачем заява підлягає поверненню без розгляду, оскільки підписана та подана в неналежний спосіб.

Водночас суд зауважує, що заява надійшла до суду в електронному вигляді, тому не підлягає фізичному поверненню.

Господарський суд звертає увагу відповідача на те, що відповідно до ч. 1 ст. 56 ГПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник. (ч. 1 ст. 58 ГПК України)

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. (ч. 3 ст. 56 ГПК України)

Як уже зазначено судом, ухвалою від 28.10.2024 господарський суд відкрив провадження у справі №925/1266/24 за правилами загального позовного провадження.

Тобто, при розгляді справи в порядку загального позовного провадження, в порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до ч. 3 ст. 56 ГПК України. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Як вказано Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Також Велика Палата Верховного Суду у вказаній ухвалі зазначає, що вказане не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, діяти від імені юридичної особи у господарських судах можуть: представники - адвокати або в порядку самопредставництва - керівник чи інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), повноваження якої на самопредставництво мають підтверджуватись документами, з яких випливає належність такої особи до керівника або суб`єкта, якому надано право на самопредставництво положеннями закону, або статутом, положенням, трудовим договором (контрактом), посадової інструкції.

Керуючись ст. 6, 169, 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Заяву Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Копії ухвали надіслати сторонам справи за допомогою системи "Електронний суд", заявнику на електронну адресу.

Суддя Зоя ЗАРІЧАНСЬКА