ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

20 листопада 2024 року м. ХарківСправа № 922/2452/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жельне С.Ч.

при секретарі судового засідання Федоровій Т.О.

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова 3-я особа,яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача -Департамент культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації, м.Харків
до 1.Харківської міської ради, м.Харків , 2.Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Харків , 3.Фізичної особи-підприємця Варченка Олексія Михайловича, м.Харків
про визнання незаконним рішення, недійсним договору та зобов`язання повернути майно

за участю представників:

прокуратури: Калерія Ткаченко (посв.)

відповідача-1: не з`явився;

відповідача-2: не з`явився;

відповідача-3: Варченко О.М. (особисто)

третьої особи: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова звернувся до Господарського суду Харівської області з позовною заявою до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, фізичної особи-підприємця Варченка Олексія Михайловича, в якій просить суд:

- Визнати незаконним та скасувати п. 2 додатку до рішення 23 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м.Харкова" від 17.04.2013 №1111/13.

- Визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 24.07.2013 № 5013-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою-підприємцем Варченком Олексієм Михайловичем (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Одарченко М.С. і зареєстрований в реєстрі за № 1174.

- Зобов`язати фізичну особу-підприємця Варченка Олексія Михайловича (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) повернути Харківській міській територіальній громаді об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 1 - нежитлові приміщення першого поверху №109, 110, XLIII, загальною площею 52,2 кв.м, розташовані у житловому будинку літ. "А-5" за адресою: м.Харків, вул. Миру, 20.

Позовні вимоги обгрунтовані відчуженням об`єктів комунального нерухомого майна з порушенням процедури приватизації, а саме в позаконкурентний спосіб.

Ухвалою суду від 22.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 21.08.2024 о 10:00. Також цією ухвалою залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача -Департамент культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації.

26.07.2024 через систему "Електронний суд" від Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації надійшли пояснення третьої особи щодо позову або відзиву (вх.№18908).

Протокольною ухвалою від 21.08.2024 відкладено підготовче засідання на 25.09.2024 о 10:30.

21.08.2024 до суду від фізичної особи-підприємця Варченка Олексія Михайловича, м.Харків (Відповідача-3) надійшла заява (вх.№21006), в якій викладені заперечення щодо позову.

Протокольною ухвалою від 21.08.2024 відкладено підготовче засідання на 25.09.2024 о 10:30.

16.09.2024 від фізичної особи-підприємця Варченка Олексія Михайловича, м.Харків (Відповідача-3) надійшла заява - Доповнення Відзиву/Пояснення до позову (вх.№23247) та заява про продовження строку (вх.№23248), в якій просив продовжити строк та визнати поважними причини пропущення процесуальних строків на подання відзиву/пояснень до суду.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 25.09.2024 відмовлено в клопотанні фізичної особи-підприємця Варченко Олексія Михайловича про продовження строку для поданння відзиву (вх. №23248 від 16.09.24). Відзив , який міститься у заяві доповнення відзиву/ пояснення до позову (вх. №23247 від 16.09.24) повернено без розгляду.

Протокольною ухвалою від 25.09.2024 на підставі ч.3 ст.177 ГПК України продовжено строк підготовчого засідання на 30 днів; на підставі п.3 ч.2 ст.183 ГПК України відкладено підготовче засідання на 09.10.2024 о 12:30.

27.09.2024 від Відповідача-3 (ФОП Варченко О.М) надійшов відзив до позову (вх.№24378), в якому зазначає на недоведеність прокурором підстав для представництва інтересів держави. Наголошує, що прокурором не подано доказів повідомлення в порядку ст.23 Закону України Про прокуратуру Харківської міської ради та Управління комунального майна та приватизації про звернення до суду з цим позовом. Не доведено наявність протиправної поведінки з боку відповідача-3, яка могла вплинути на дії органів приватизації.Вказує, що він є добросовісним набувачем, який не знав і не міг знати про те, що майно придбано у особи,яка не мала права його відчужувати. Відповідач вважає, що прокурор при зверненні до суду пропустив встановлений законом строк позовної давності, що в даному випадку також є підставою для відмови в задоволенні позову.Вимогу про визнання незаконним та скасування пункту спірного рішення Харківської міської ради 6 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м.Харкова" від 17.04.2013 №1111/13 вважає неефективним способом захисту, оскільки вказане рішення вже вичерпало свою дію.

30.09.2024 від прокуратури до суду надійшли заперечення (вх.№24440), в яких твердження ФОП Варченка О.М. щодо наявності підстав для застосування наслідків пропуску строків позовної давності прокурор вважає безпідставними та необґрунтованими.

Протокольною ухвалою від 09.10.2024 на підставі ч.2 ст 119 ГПК України продовжено Відповідачу-3 строк на подання відзиву (вх..№24378 від 27.09.2024), відзив долучено до матеріалів справи; відкладено підготовче засідання на 16.10.2024 о 09:45.

15.10.2024 прокуратурою до суду надано відповідь на відзив (вх.№25912), в якій вказує на те, що звернення прокурора до суду спрямоване було саме на дотримання встановленого Конституцією України принципу верховенства права, задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні питання про передачу комунального майна у власність, тому твердження відповідача про відсутність підстав для звернення до суду на захист інтересів держави не відповідає дійсності, є необґрунтованими. Між Управлінням містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації (орган охорони) та ФО-П Варченком О.М. 20.09.2012 укладено попередній договір про укладення в майбутньому охоронного договору на пам`ятку культурної спадщини (її частину) за умовами якого набувач зобов`язаний був у разі настання обставин, зазначених у п. 1.1. цього договору, у визначений цим договором строк укласти охоронний договір на пам`ятку з органом охорони. На теперішній час звернень до Департаменту культури і туризму Харківської обласної військової адміністрації щодо укладення охоронного договору на вищевказані нежитлові приміщення будівлі-пам`ятки від ФО-П Варченка О.М. не надходило як і звернення щодо отримання дозволу на проведення реставраційних, ремонтних та інших робіт. Вважає, що приватизація спірного майна відбулася з порушенням передбаченої процедури, зокрема, у зв`язку із фактичним не проведенням невід`ємних поліпшень, які могли бути покладені в основу застосування такого способу приватизації, як викуп. При цьому додатково вказує, що оскільки спірний об`єкт є пам`яткою архітектури місцевого значення, будь-які ремонтні роботи чи поліпшення без отримання дозволу органу охорони культурної спадщини та розроблення, погодження науково - проектної документації є незаконними. Наведені у відзиві відповідача твердження щодо наявності підстав для застосування наслідків пропуску строків позовної давності прокурор вважає безпідставними та необґрунтованими.

16.10.2024 від Відповідача-1 та Відповідача-2 надійшли заяви (вх.№26066, №26065) про відкладення судового засідання,яке призначено на 16.10.2024.

Протокольною ухвалою від 16.10.2024 задоволено клопотання Відповідача-1, Відповідача-2 (вх.№26066, №26065) про відкладення судового засідання, у зв`язку із чим підготовче засідання відкладено на 06.11.2024 о 09:45.

28.10.2024 Відповідачем-3 до суду надано заперечення до відповіді на відзив (вх.№27084).

У підготовчому засіданні 06.11.2024 постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 20.11.2024 о 12:45.

19.11.2024 Немишлянська окружна прокуратура міста Харкова надала до суду заяву про забезпечення позову (вх.№29138), згідно якої просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 1, номер відомостей про речове право: 2305661), а саме: нежитлові приміщення першого поверху № 109, 110, XLIII, загальною площею 52,2 кв.м., розташовані у житловому будинку літ. «А-5» за адресою: м. Харків, вул. Миру, 20, із забороною вчиняти будь-які реєстраційні дії з цим майном.

Протокольною ухвалою від 20.11.2024 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача-3 про призначення у справі судово-будівельної експертизи,яке було заявлено останнім у відзиві на позов.

У судовому засіданні 20.11.2024 представник прокуратури підтримав подану заяву про забезпечення позову, просив суд її задовольнити.

Присутній у судовому засіданні Відповідач-3 проти задоволення заяви заперечував.

Розглянувши заяву Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова про забезпечення позову (вх.№29138), суд зазначає наступне.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову прокурор вказує, що фактичний власник спірного нерухомого майна ФО-П Варченко О.М. до закінчення судового розгляду справи може вчинити дії по відчудженню такого майна на користь інших осіб, передачі нерухомого майна в оренду, зміни його призначення (з нежитлового на житлове тощо), поділ, виділ чи об`єднання, що в свою чергу може ускладнити подальше виконання можливого рішення суду про задоволення позову. Також прокурор вказує, що ФО-П Варченко О.М. знаючи про наявність судового спору, з метою утруднення у майбутньому виконання судового рішення, свідомо може здійснювати дії щодо розпорядження спірним майном та як власник може ініціювати питання щодо зміни призначення та виду його функціонального використання, що у подальшому призведе до необхідності скасування відповідних рішень, шляхом звернення до суду з іншими позовними заявами.

Відповідно до ст.136 Господарського процесуального кодексу України (далі -ГПК України) господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників справи; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даної справи.

Відповідний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10.11.2020 у справі № 915/167/20.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами щодо наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Обранням належного заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із вимогами позивача, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

Зі змісту п. 1 ч. 1 ст. 137 ГПК України вбачається, що під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на майно або грошові кошти суд має виходити із того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватися та розпоряджатися грошовими коштами або майном, тому може застосуватись у справі, в якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (інше речове право) на майно, витребування (передачу) або повернення майна чи про стягнення грошових коштів. При цьому піддані арешту грошові кошти обмежуються розміром позову та можливими судовими витратами, а арешт майна має стосуватися майна, що належить до предмета спору (схожий за змістом висновок сформульовано у постановах Верховного Суду від 15.01.2019 у справі № 915/870/18, від 05.09.2019 у справі № 911/527/19, від 23.07.2021 у справі № 915/1429/20).

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Отже, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 19.10.2021 у справі № 903/533/21.

Однак, суд зазначає, що прокурор не надав до суду належних та допустимих доказів в порядку приписів статей 76 - 79 ГПК України, які підтверджують дійсну імовірність ускладнення виконання або невиконання майбутнього рішення господарського суду в разі невжиття згаданих заходів забезпечення позову у випадку його задоволення.

Доводи прокурора у цьому випадку є лише його оціночними судженнями, побоюваннями, що не підтверджені належними засобами доказування, та не можуть бути прийняті судом як доказ, що свідчить про реальну загрозу невиконання рішення суду по даній справі.

Також суд звертає увагу, що відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, а відповідно до статті 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

Таким чином, здійснивши оцінку обґрунтованості заяви Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова щодо необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, ймовірності утруднення виконання або неможливості виконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів, адекватності вимог заявника про забезпечення позову, з урахуванням збалансованості інтересів сторін, суд дійшов висновку про відсутність підстав для забезпечення позову, у зв`язку з чим у задоволенні поданої заяви слід відмовити.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 ГПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. 136, 137, 140, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова про забезпечення позову (вх.№29138 від 19.11.2024) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена, в порядку ст.255-257 ГПК України до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня підписання ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 21.11.2024.

Суддя С.Ч. Жельне

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.