ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2024 р. Справа№ 910/17599/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яценко О.В.

суддів: Хрипуна О.О.

Яковлєва М.Л.

секретаря судового засідання Антонюк А.С.,

за участю представників учасників справи відповідно до протоколу судового засідання від 07.11.2024

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заступника Генерального прокурора

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 про закриття провадження у справі

у справі № 910/17599/23 (суддя Гулевець О.В.)

за позовом заступника Генерального прокурора в інтересах держави Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації)

до 1) Київської міської ради

2) Національної академії наук України

3) Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена Національної академії наук України

4) Головного управління Держгеокадастру у Львівській області

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Кабінет Міністрів України

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юлія Кузьменко

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів Товариство з обмеженою відповідальністю "Юг-Проект"

про визнання незаконним та скасування рішення міської ради в частині, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, права постійного користування, скасування державної реєстрації земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог

1. Заступник Генерального прокурора в інтересах держави Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради, Національної академії наук України, Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена Національної академії наук України та Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, в якому просить суд:

2. визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель» в частині визначення земельній ділянці з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, категорії земель «землі житлової та громадської забудови», код виду цільового призначення - 03.11 «Для будівництва та обслуговування будівель і споруд закладів науки», вид використання - для обслуговування та експлуатації будівель і споруд закладів науки;

3. скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. - від 06.12.2021 № 62062628 та реєстрацію відомостей про речове право від 03.12.2021 № 45463176, про державну реєстрацію права власності Національної академії наук України на земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, припинивши право власності Національної академії наук України на неї;

4. скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. - від 06. 12.2021 № 62062628 та реєстрацію відомостей про речове право від 03.12.2021 № 45463175, про державну реєстрацію за Інститутом зоології ім. І.І. Шмальгаузена НАН України права постійного користування на земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, припинивши право постійного користування Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена НАН України на неї;

5. визнати незаконною та скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію від 22.06.2021 земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0588 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва з цільовим призначенням «для житлової забудови» з одночасним припиненням усіх речових прав на неї, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру та закривши Поземельну книгу.

6. Підставою для пред`явлення цього позову стало виявлення Офісом Генерального прокурора порушень норм законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища під час визначення цільового призначення земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855, здійснення її державної реєстрації у Державному земельному кадастрі та державної реєстрації речових прав НАН України та Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена НАН України на неї.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду, мотиви її прийняття та рух справи в місцевому суді

7. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 задоволено клопотання Київської міської ради про закриття провадження у справі та закрито провадження у справі № 910/17599/23 в частині позовних вимог до Київської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель» в частині визначення земельній ділянці з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, категорії земель «землі житлової та громадської забудови», код виду цільового призначення - 03.11 «Для будівництва та обслуговування будівель і споруд закладів науки», вид використання - для обслуговування та експлуатації будівель і споруд закладів науки.

8. Закриваючи провадження у справі в цій частині, місцевий суд виходив з того, що оскільки на момент розгляду даної справи відповідачем-1 було виключено з пункту 3 додатка до рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855, яка розташована за адресою: просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, предмет спору про визнання незаконним та скасування рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель» в частині земельній ділянці з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва припинив своє існування, що є підставою для закриття провадження у справі згідно із п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

9. Не погодившись із ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 по справі № 910/17599/23, заступник Генерального прокурора звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 у справі №910/17599/23, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

10. Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, скаржник вказує на таке:

11. Оскільки рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 у частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855 - це індивідуальний нормативний акт, то єдиним наслідком визнання його незаконним у судовому порядку є незаконність його дії з 25.08.2022.

12. Натомість виключення цієї частини з оскаржуваного рішення на підставі рішення Київської міської ради від 08.02.2024 свідчить про припинення його дії лише з 08.02.2024.

13. Отже, на думку прокуратури, висновки господарського суду м. Києва щодо наявності підстав для закриття провадження у частині оскаржуваного рішення є необґрунтованими і такими, що постановлені з порушенням вимог ст. 236 ГПК України - без урахування всіх обставин справи.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

14. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 17.06.2024 апеляційна скарга передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Яценко О.В., судді Палій В.В., Хрипун О.О.

15. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2024 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.

16. 15.07.2024 матеріали справи надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

17. У зв`язку з перебуванням головуючого судді Яценко О.В. у відпустці з 08.07.2024 по 21.07.2024, вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження здійснено після виходу головуючого судді Яценко О.В. із відпустки.

18. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою заступника Генерального прокурора звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 у справі № 910/17599/23; призначено розгляд апеляційної скарги заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 у справі № 910/17599/23 на 12.09.2024.

19. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2024 розгляд апеляційної скарги заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 у справі № 910/17599/23 відкладено на 03.10.2024.

20. Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 01.10.2024 № 09.1-08/3599/24, у зв`язку з рішення Вищої ради правосуддя від 19.09.2024 про звільнення судді Палія В.В., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), з посади судді Північного апеляційного господарського суду у відставку, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/17599/23.

21. Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи № 910/17599/23 між суддями від 01.10.2024, для розгляду справи сформовано колегію у складі головуючого судді: Яценко О.В., суддів: Хрипуна О.О., Яковлєва М.Л.

22. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.10.2024 (колегія суддів у складі: Яценко О.В. - головуючого, Хрипуна О.О., Яковлєва М.Л.) прийнято до свого провадження апеляційну скаргу заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 у справі № 910/17599/23; розгляд апеляційної скарги заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 у справі № 910/17599/23 призначено на 21.10.2024.

23. У зв`язку з перебуванням судді Хрипуна О.О. у відпустці 21.10.2024, судове засідання у призначений час не відбулось.

24. У зв`язку з виходом судді Хрипуна О.О. з відпустки, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає за необхідне призначити справу до розгляду у судовому засіданні на нову дату.

25. Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.10.2024 (колегія суддів у складі: Яценко О.В. - головуючого, Хрипуна О.О., Яковлєва М.Л.) розгляд апеляційної скарги заступника Генерального прокурора на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 про закриття провадження у справі у справі № 910/17599/23 призначено на 07.11.2024.

26. Справа була розглянута в розумний строк (в розумінні ст. 6 Конвенції) з незалежних від суду причин, враховуючи поведінку сторін; з метою належного повідомлення усіх учасників апеляційного провадження, враховуючи дію воєнного стану в Україні, обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" та інші чинники.

Позиції учасників справи

27. Ні відповідачі, ні треті особи відзивів на апеляційну скаргу не подали.

Клопотання учасників справи

28. 06.11.2024 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду за допомогою системи «Електронний суд» Товариство з обмеженою відповідальністю «Юг-Проект» подало клопотання про призначення експертизи у справі № 910/17599/23.

29. Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Юг-Проект» про призначення експертизи у справі № 910/17599/23, колегія суддів дійшла висновку про відмову в його задоволенні, у зв`язку з наступним.

30. Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

31. За змістом ст. 269 ГПК України апеляційний господарський суд, яким приймаються додаткові докази і перевіряється законність і обґрунтованість рішення місцевого господарського суду у повному обсязі, вправі призначити судову експертизу на стадії перегляду судового рішення в апеляційному порядку.

32. Отже, оскільки рішення у даній справі ще було прийняте, то у суду апеляційної інстанції відсутні правові підставі для призначення експертизи.

Явка представників учасників справи

33. У судове засідання 07.11.2024 з`явилися представники прокуратури, третіх осіб 1 та 3, відповідачів 1 та 2.

34. Представники прокуратури та третьої особи-1 апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 про закриття провадження у справі у справі № 910/17599/23 - скасувати.

35. Представники третьої особи 3, відповідачів 1 та 2 проти апеляційної скарги заперечували та просили відмовити в її задоволенні, ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 про закриття провадження у справі у справі № 910/17599/23 просили залишити без змін.

36. 07.11.2024 позивач, третя особа-2, відповідачі 3 та 4 в судове засідання явку своїх уповноважених представників не забезпечили, про поважність причин нез`явлення в судове засідання суд не повідомляли, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, шляхом доставлення копій ухвали апеляційного суду до їх електронних кабінетів, що підтверджується відповідними довідками.

37. Згідно з частиною 12 статті 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

38. Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

39. Також колегія суддів зазначає, що учасники справи не були позбавлені права та можливості знайомитись з відповідною ухвалою у Єдиному державному реєстрі судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/) з огляду на приписи частини 1 статті 9 ГПК України, частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень", відповідно до яких доступ до судових рішень є відкритим, а повний текст судових рішень підлягає оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення та підписання.

40. В даному контексті слід враховувати також правову позицію Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

41. Крім того, враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 04.11.1950) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

42. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

43. З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі, а тому колегія суддів ухвалила здійснити розгляд справи без участі осіб, які не з`явилися.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

44. Заступник Генерального прокурора в інтересах держави Київської міської державної адміністрації (Київської міської військової адміністрації) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради, Національної академії наук України, Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена Національної академії наук України та Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, в якому просить суд:

45. визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель» в частині визначення земельній ділянці з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, категорії земель «землі житлової та громадської забудови», код виду цільового призначення - 03.11 «Для будівництва та обслуговування будівель і споруд закладів науки», вид використання - для обслуговування та експлуатації будівель і споруд закладів науки;

46. скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. - від 06.12.2021 № 62062628 та реєстрацію відомостей про речове право від 03.12.2021 № 45463176, про державну реєстрацію права власності Національної академії наук України на земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, припинивши право власності Національної академії наук України на неї;

47. скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кузьменко Ю.В. - від 06. 12.2021 № 62062628 та реєстрацію відомостей про речове право від 03.12.2021 № 45463175, про державну реєстрацію за Інститутом зоології ім. І.І. Шмальгаузена НАН України права постійного користування на земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, припинивши право постійного користування Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена НАН України на неї;

48. визнати незаконною та скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію від 22.06.2021 земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0588 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва з цільовим призначенням «для житлової забудови» з одночасним припиненням усіх речових прав на неї, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру та закривши Поземельну книгу.

49. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що рішенням Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 в порушення вимоги ч. 5 ст. 20 ЗК України неправомірно віднесено спірну земельну ділянку до певної категорії, що не відповідає класифікатору, чим фактично змінено її цільове призначення із земель лісогосподарського призначення на землі житлової та громадської забудови, відтак рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 суперечить вимогам закону та відбулось протиправно.

50. Як встановлено судом, Київською міською радою прийнято рішення від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель», якою затверджено технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земель, зокрема щодо земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0855, площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, визначено категорію земель «землі житлової та громадської забудови», код виду цільового призначення - 03.11 «Для будівництва та обслуговування будівель і споруд закладів науки», вид використання - для обслуговування та експлуатації будівель і споруд закладів науки.

51. 08.02.2024 Київською міською радою прийнято рішення № 7738/7779 «Про затвердження технічних документацій із землеустрою щодо інвентаризації земель», відповідно до пункту 3 Київська міська рада вирішила виключити з пункту 3 додатка до рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічних документацій із землеустрою щодо інвентаризації земель» земельну ділянку (кадастровий номер :79:713:0855), яка розташована за адресою: просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

52. У відповідності до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

53. Згідно до ч.1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

54. Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

55. Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду господарської справи без прийняття рішення у зв`язку з виявленням після відкриття провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

56. Як вбачається з матеріалів справи, підставою для пред`явлення цього позову стало виявлення Офісом Генерального прокурора порушень норм законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища під час визначення цільового призначення земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855, здійснення її державної реєстрації у Державному земельному кадастрі та державної реєстрації речових прав НАН України та Інституту зоології ім. І.І. Шмальгаузена НАН України на неї.

57. Зокрема, оглядом місця події, проведеним 18.08.2023 під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000681 від 24.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. З ст. 365-2 КК України, встановлено, що на вказаній ділянці наявні лісові насадження майже на всій площі (96,6 %, або на 5,4979 га із 5,6901 га).

58. Незважаючи на залісненість земельної ділянки з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва, Київська міська рада протиправно своїм рішенням від 25.08.2022 № 5146/5187 затвердила технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земель та, зокрема, земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському p-ні м. Києва віднесла до іншої категорії земель - землі житлової та громадської забудови.

59. Через віднесення спірної ділянки за Класифікатором видів цільового призначення земельних ділянок до категорії земель житлової та громадської забудови, чим фактично змінено її цільове призначення із земель лісогосподарського призначення на землі житлової та громадської забудови, прокурор просить, зокрема, визнати незаконним та скасувати в судовому порядку рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель» у частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855.

60. Під час судового розгляду цієї позовної вимоги відповідачем - Київською міською радою на засіданні сесії 08.02.2024 вирішено виключити з оскаржуваного рішення органу місцевого самоврядування (№ 5146/5187) спірну земельну ділянку (кадастровий номер :79:713:0855), про що прийнято рішення від 08.02.2024 № 7738/7779.

61. Закриваючи провадження у справі, місцевий суд виходив з того, що оскільки на момент розгляду даної справи відповідачем-1 було виключено з пункту 3 додатка до рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855, яка розташована за адресою: просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, предмет спору про визнання незаконним та скасування рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель» в частині земельній ділянці з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва припинив своє існування, що є підставою для закриття провадження у справі згідно із п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України.

62. Проте, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що такі висновки місцевого суду є передчасними та такими, що суперечать ст. 236 ГПК України, у зв`язку з наступним:

63. Суд першої інстанції помилково ототожнив предмет спору в цій справі (незаконність рішення Київської міської ради від 25.08.2022 у частині, що стосується спірної земельної ділянки) з його виключенням на підставі рішення Київської міської ради від 08.02.2024 № 7738/7779, що призвело до безпідставного закриття провадження у частині оскаржуваного рішення органу місцевого самоврядування.

64. Відповідно до статті 19 ЗК України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. Земельні ділянки кожної категорії земель, які не надані у власність або користування громадян чи юридичних осіб, можуть перебувати у запасі.

65. Як вбачається з матеріалів справи земельна ділянка, скасування державної реєстрації якої є предметом спору, віднесена до категорії земель житлової та громадської забудови та зміна цільового призначення не відбулось.

66. Колегія суддів зазначає, що поза увагою суду першої інстанції залишено те, що дії відповідача (виключення земельної ділянки з оскаржуваного рішення) не призводять до зміни її цільового призначення на «землі лісогосподарського призначення».

67. Про ризик неможливості відновити порушений відповідачами інтерес держави без визнання незаконним та скасування в частині рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 свідчить таке.

68. Предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

69. Тобто предметом цього спору є незаконність рішення Київської міської ради від 25.08.2022 № 5146/5187 у частині затвердження технічної документації із землеустрою щодо земельної ділянки площею 5,6901 га з кадастровим номером :79:713:0855, що залишено поза увагою суду першої інстанції.

70. Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Суд закриває провадження у справі через відсутність предмета спору, зокрема у разі припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

71. Конституційний Суд України у своєму рішенні від 16.04.2009 № 7-рп/2009 (справа № 1-9/2009) зазначив, що в Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону). Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата.

72. Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

73. Ураховуючи, що за правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у рішенні від 16.04.2009 № 7-рп/2009 (справа № 1-9/2009), органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, оскаржуване рішення органу місцевого самоврядування (№ 5146/5187) не припинило свого існування як предмет спору у справі № 910/17599/23.

74. За результатами цього рішення виникли правові наслідки у вигляді речових прав на земельну ділянку з кадастровим номером :79:713:0855 та цільовим призначенням «землі житлової та громадської забудови».

75. Указаний спосіб судового захисту обрано прокурором згідно з положеннями ст. 5 ГПК України, що, однак, не враховано судом першої інстанції під час закриття провадження у цій частині.

76. У постанові від 08.02.2022 у справі № 1540/3828/18 Верховний Суд вказав на відмінність між встановленою судом незаконністю актів індивідуальних та нормативно-правових, яка є істотною і полягає в моменті втрати чинності такими актами, а саме: у разі визнання незаконним індивідуальний акт є таким, що не діє з моменту його прийняття, а нормативно-правовий, якщо інше не встановлено законом або не зазначено судом, втрачає чинність після набрання законної сили судовим рішенням.

77. За приписами п.2 ч.1 ст.231 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

78. Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду господарської справи без прийняття рішення у зв`язку з виявленням після відкриття провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

79. Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми Господарського процесуального кодексу України можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи.

80. При цьому предмет спору - це об`єкт спірних правовідносин щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

81. Відсутність предмета спору означає відсутність спірного матеріального правовідношення між сторонами.

82. В даному випадку предмет спору - земельна ділянка з кадастровим номером :79:713:0855 площею 5,6901 га на просп. Академіка Глушкова, 65 у Голосіївському районі м. Києва, - продовжує існувати, оскільки вказана земельна ділянка продовжує відноситись до категорії земель «землі житлової та громадської забудови», а виключення Київською міською радою з оскаржуваного рішення органу місцевого самоврядування (№ 5146/5187) спірної земельної ділянки (кадастровий номер :79:713:0855), - не змінило її цільового призначення на те, яке існувало до винесення оскаржуваного рішення.

83. З урахуванням практики ЄСПЛ (пункт 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93) та пункт 75 рішення від 05 квітня 2005 року у справі "Афанасьєв проти України" (заява № 38722/02) в кінцевому результаті ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту).

84. Відтак, доводи прокуратури щодо необґрунтованості закриття провадження в цій частині є доведеними.

85. Отже, висновки господарського суду м. Києва щодо наявності підстав для закриття провадження у частині оскаржуваного рішення є необґрунтованими і такими, що постановлені з порушенням вимог ст. 236 ГПК України - без урахування всіх обставин справи.

86. Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

87. Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року).

88. Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії", № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії", № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

89. У рішенні у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

90. Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України" та від 28.10.2010 у справі "Трофимчук проти України" п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім цього, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

91. З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених апеляційним господарським судом, оскаржувана ухвала місцевого господарського суду є необґрунтованою та наявні підстави для її скасування апеляційним господарським судом.

92. Доводи скаржника спростовують висновки, викладені в оскаржуваній ухвалі суду першої інстанції.

93. Наведене у своїй сукупності свідчить про порушення місцевим господарським судом приписів процесуального закону та неправильне застосування норм матеріального права під час постановлення оскаржуваної ухвали.

94. Відповідно до ст. 236 Господарського процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

95. Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

96. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).

97. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

98. Відповідно до ч. 3 ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

99. Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що апеляційна скарга заступника Генерального прокурора підлягає задоволенню, оскаржувана ухвала має бути скасована, а справа №910/17599/23 - передана на розгляд до суду першої інстанції.

Судові витрати

100. У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання необхідно покласти на скаржника.

101. Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, ч. 3 ст. 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу заступника Генерального прокурора задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.05.2024 у справі №910/17599/23 скасувати.

3. Справу №910/17599/23 передати на розгляд до Господарського суду міста Києва.

Матеріали даної справи повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано 22.11.2024 після виходу з відпустки судді Яковлєва М.Л. та повернення з відрядження судді Хрипуна О.О.

Головуючий суддя О.В. Яценко

Судді О.О. Хрипун

М.Л. Яковлєв