ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"20" листопада 2024 р.м. ХарківСправа № 922/4043/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Рильової В.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес" (місцезнаходження: 37420, Полтавська область, Гребінківський район, село Майорщина, вулиця Козацька, будинок 1 А; )
до Приватної фірми "Гамма-55" (місцезнаходження: 61052. місто Харків, вулиця Полтавський шлях, будинок 27, квартира 2; )
про розірвання договору

ВСТАНОВИВ:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес" (позивач) звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Приватної фірми "Гамма-55" (відповідач) з вимогою про розірвання договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021, а також додаткової угоди №1 від 18.03.2021 до цього договору.

В обґрунтування позовних вимог Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес" вказує, що до договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021, а також додаткової угоди №1 від 18.03.2021 мають застосовуватися правові наслідки правочину, який вчинений представником з перевищенням повноважень, що спрямований на порушення публічного порядку та вчинений з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства. На думку заявника, вказаний договір підлягає визнанню недійсним, а позивач має право на стягнення з відповідача неправомірно отриманих за цим правочином грошових коштів та спричинених йому збитків. При цьому, позиач просить суд розірвати договір купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021, а також додаткову угоду №1 від 18.03.2021 до цього договору.

Крім того, у тексті позовної заяви СТОВ "Прогрес" зазначило, що предмет позову буде додатково уточнений з урахуванням додаткових відомостей, що будуть отримані представником позивача та проведеного додаткового розрахунку збитків і штрафних санкцій.

Розглянувши матеріали позовної заяви Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес", cуд прийшов до висновку про наявність підстав для повернення позову позивачу без розгляду з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Як вбачається з автоматизованої системи «Діловодство спеціалізованого суду» СТОВ "Прогрес" 08.11.2024 до Господарського суду Харківської області через систему «Електронний суд» було подано позов до Приватної фірми "Гамма-55" ( вх. № 3970/24 від 08.11.24) про визнання недійсним договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору та стягнення коштів.

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 08.11.2024 та того ж дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Пономаренко Т.О. (справа №922/3970/24).

08.11.2024 у системі «Електронний суд» СТОВ "Прогрес" було сформовано заяву про відкликання позовної заяви вх№ 3970/24 від 08.11.24.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.11.2024 у складі судді Пономаренко Т.О. у справі №922/3970/24 позовну заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес" до Приватної фірми "Гамма-55" про визнання недійсним договору та стягнення коштів повернуто заявнику без розгляду на підставі п.3 ч.5 ст.174 ГПК України.

11.11.2024 СТОВ "Прогрес" до Господарського суду Харківської області через систему «Електронний суд» було подано позов за вх. № 3989/24 від 11.11.2024 (ідентичний позову, що був поданий в межах справи №922/3970/24) до Приватної фірми "Гамма-55" про визнання недійсним договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору та стягнення коштів.

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 11.11.2024 та того ж дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Пономаренко Т.О. (справа №922/3989/24).

12.11.2024 у системі «Електронний суд» СТОВ "Прогрес" було сформовано заяву про відкликання позовної заяви за вх. № 3989/24 від 11.11.2024 .

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.11.2024 у складі судді Пономаренко Т.О. у справі №922/3989/24 позовну заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес" до Приватної фірми "Гамма-55" про визнання недійсним договору та стягнення коштів повернуто заявнику без розгляду на підставі п.3 ч.5 ст.174 ГПК України.

15.11.2024 СТОВ "Прогрес" до Господарського суду Харківської області через систему «Електронний суд» було подано позов до Приватної фірми "Гамма-55" про розірвання договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору. Суд зазначає, що до вказаної позовної заяви додатків в обґрунтування позову позивачем не додано.

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 15.11.2024 та того ж дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Рильову В.В. (справа №922/4043/24).

18.11.2024 СТОВ "Прогрес" до Господарського суду Харківської області через систему «Електронний суд» було подано позов до Приватної фірми "Гамма-55" про визнання недійсним договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору та стягнення коштів. Суд зазначає, що до вказаної позовної заяви додатків в обґрунтування позову позивачем не додано.

Даний позов було зареєстровано у автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» 18.11.2024 та того ж дня дня відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду даного позову призначено суддю Юрченко В.С. (справа №922/4078/24).

19.11.2024 у системі «Електронний суд» СТОВ "Прогрес" було сформовано заяву про долучення додатків до позовної заяви (справа №922/4078/24).

Порівнявши електронні примірники позовних заяв (наявні в автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду»), поданих в межах справи №922/3970/24, №922/3989/24, №922/4078/24 та №922/4043/24, судом виявлено, що ці матеріали є ідентичними (однакові за своїм змістом).

Разом з цим, прохальна частина кожної із заяв містить різне формулювання, а саме: у справах №922/3970/24, №922/3989/24, №922/4078/24 - визнання недійсним договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору та стягнення коштів, в той час як у справі №922/4043/24 позовною вимогою є розірвання договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору із зазначенням, що предмет поову буде додатково уточнений позивачем.

Крім того, проаналізувавши текст позовних заяв №922/3970/24, №922/3989/24, №922/4078/24 та №922/4043/24 судом вбачається, що позивачем подано чотири окремі позовні заяви до одного і того самого відповідача з одним і тим самим обґрунтуванням про визнання недійсним договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору та стягнення коштів . При цьому зміст цих чотирьох позовних заяв є тотожнім. Разом з цим, прохальна частина кожної із заяв містить різне формулювання, а саме: визнання недійсним, розірвання договору купівлі-продажу автотранспортних засобів та сільськогосподарськогої техніки, яка була у вжитку №б/н від 18.03.2021 разом з додатковою угодою №1 від 18.03.2021 до цього договору та стягнення коштів. Крім того, судом встановлено, що позивач навмисно змінює порядок тексту в кожній із позовних заяв шляхом переставляння порядку абзаців та частин тексту (які є ідентичними).

При цьому, тільки після автоматизованого розподілу у справі №№922/4078/24 позивачем надіслано до суду додатки до позовної заяви, в той час як у справі №922/4043/24 цього не зроблено, а у справах №922/3970/24, №922/3989/24 додатки додано відразу, проте відразу ж ( в день подання позову або на наступний день після подачі позову) позивач звернувся до суду із клопотаннями про відкликання позовних заяв (№922/3970/24, №922/3989/24) .

Вказане вище дає підстави суду вважати такі дії позивача свідомими, умисними та направленими на маніпулювання системою автоматизованого розподілу судових справ та такими, що фактично зводяться до «обрання» судді, який буде здійснювати розгляд справи, а, отже, є обґрунтовані підстави вважати дії позивача зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Частина перша статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» гарантує кожному захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Однією із гарантій незалежності та безсторонності судді при здійсненні розгляду справи є випадковість визначення складу суду у певному спорі.

З огляду на наведене, суд вважає неприпустимою спробу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес" здійснити маніпуляцію з автоматизованою системою розподілу справ між суддями, у зв`язку з чим визнає подання до Господарського суду Харківської області 4 (чотирьох) ідентичних за своїм змістом позовних заяв до Приватної фірми "Гамма-55" зловживанням процесуальними правами - вчиненням інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частиною 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Під добросовісністю у процесуальних правовідносинах необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборону зловживати наданими правами.

Обов`язок добросовісного користування процесуальними правами передбачає їх використання не на шкоду іншим учасникам справи, а також не всупереч завданням господарського судочинства. Отже добросовісність при реалізації процесуальних прав і повноважень включає в себе, зокрема, неприпустимість зловживання своїм правом, яку пунктом 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України віднесено до однієї з основних засад (принципів) господарського судочинства. Такі ж положення закріплені в частині 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що зловживання процесуальними правами не допускається.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 08.05.2018 у справі № 910/1873/17).

Відповідно до частини 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

При цьому перелік дій, що можуть бути визнані за статтею 43 Господарського процесуального кодексу України зловживанням процесуальним права, не є вичерпним, отже суд може визнати зловживанням процесуальними правами також інші дії, які мають відповідну спрямованість.

Чинний Господарський процесуальний кодекс України не містить норм, які б встановлювали критерії визначення необґрунтованості дій сторони у справі щодо подання скарги, заяви, клопотання як зловживання, однак очевидно, що під такими діями можна розуміти таку реалізацію стороною своїх процесуальних прав внаслідок якої виникають підстави для залишення без розгляду або повернення скарги, заяви, клопотання.

Зловживання - це особливий різновид процесуального порушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав.

Проявом наведеного може бути протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які ззовні відповідають вимогам процесуальних норм, але здійснюються з корисливим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя та/або інтересам учасників справи чи недобросовісна поведінка в інших формах.

Отже особливість зловживання правом полягає в тому, що особа використовує ззовні законні способи задоволення своїх потреб, тобто обґрунтовує правомірність здійснення свого суб`єктивного права для досягнення та реалізації "нібито законних цілей", однак насправді особа переслідує приховані цілі, які не відповідають змісту, призначенню права та суперечать принципам права.

Суд звертає увагу, що правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

ЄСПЛ зазначав, що зловживанням правами є шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане/створене. Для того, щоб визначити, чи певна поведінка складає зловживання правами, суд ретельно розглядає цілі, які заявник переслідує (рішення у справі «Миролюбов і інші проти Латвії» - Mirolubovs and Others v. Latvia від 15.06.2007, заява №798/05).

У зв`язку з цим суд розглядає «основний зміст», «загальну атмосферу» або «загальний напрямок» дій відповідної особи (зокрема, рішення ЄСПЛ у справі «М`Бала М`Бала проти Франції» - M'Bala M'Bala v. France від 11.02.1966, заява №25239/13) і їх «безпосередній і більш широкий контекст» (рішення ЄСПЛ у справі «Перінчек проти Швейцарії» - Perinсek v. Switzerland від 15.10.2015, заява №27510/08).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись приписами ст. 43 Господарського процесуального кодексу України суд вважає за необхідне повернути Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Прогрес" позовну заяву (вх№ 4043/24 від 15.11.2024) до Приватної фірми "Гамма-55" про розірвання договору, подання якої є зловживанням позивачем своїми процесуальними правами.

Водночас, суд звертає увагу позивача, що у разі зловживання учасником своїми процесуальними правами, до нього може бути застосовано заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому суд зазначає, що оскільки документи подані до суду в електронній формі, що свідчить про їх наявність у відправника, у суду відсутні підстави повертати її засобами поштового зв`язку. Зважаючи на це, на адресу заявника буде направлена виключно дана ухвала.

Керуючись ст. 43, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву (вх.№4043/24 від 15.11.2024) та додані до неї документи Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Прогрес" без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвалу складено та підписано 20.11.2024

Суддя Рильова В.В.

Справа №922/4043/24

Примітка: Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків (ст.174 ГПК України).