ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкладення підготовчого засідання

19.11.2024 м. ДніпроСправа № 904/3443/24

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Фещенко Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Стойчан В.В.

та представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Дем`яненко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку підготовчого провадження справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (м. Київ)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" (м. Дніпро)

про стягнення заборгованості за договором про надання послуг з передачі електричної енергії № 0535-02041-ПП від 01.01.2024 у загальному розмірі 3 243 739 грн. 84 коп. (з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог від 05.11.2024) Суддя Фещенко Ю.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" (далі - відповідач) заборгованість за договором про надання послуг з передачі електричної енергії № 0535-02041-ПП від 01.01.2024 у загальному розмірі 2 275 002 грн. 79 коп.

Ціна позову складається з наступних сум:

- 2 228 473 грн. 68 коп. - основний борг;

- 8 881 грн. 51 коп. - інфляційні втрати;

- 37 647 грн. 60 коп. - 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії № 0535-02041-ПП від 01.01.2024 в частині повного та своєчасного розрахунку за надані позивачем послуги передачі електричної енергії, внаслідок чого у відповідача перед позивачем утворилась заборгованість в сумі 2 228 473 грн. 68 коп. На підставі статті 625 Цивільного кодексу України позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача інфляційні втрати за період з 09.02.2024 по 03.07.2024 у сумі 8 881 грн. 51 коп., а також 3% річних за період прострочення з 19.01.2024 по 16.07.2024 у сумі 37 647 грн. 60 коп.

Також позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь витрати по сплаті судового збору у розмірі 27 300 грн. 03 коп.

Ухвалою суду від 07.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.09.2024.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшла заява (вх. суду №38602/24 від 15.08.2024), в якій він просить суд надати можливість представнику позивача прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

За відомостями Відділу інформаційно-технічного забезпечення суду у Господарському суді Дніпропетровської області була наявна технічна можливість для проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

Враховуючи вказане, ухвалою суду від 16.08.2024 заяву позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів було задоволено судом.

Від відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надійшло клопотання про продовження процесуального строку (вх. суду № 39553/24 від 22.08.2024), в якому він просить суд продовжити строк надання відзиву на позовну заяву на 15 днів та відкласти підготовче засідання.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшли заперечення на клопотання відповідача про продовження процесуального строку (вх. суду № 40171/24 від 27.08.2024), в яких він просить суд у задоволенні клопотання відповідача відмовити, посилаючись на таке:

- позивач заперечує щодо задоволення клопотання про продовження процесуального строку ще на п`ятнадцять днів. Позивач не може погодитися з наведеними доводами та вважати їх недостатніми та необґрунтованими для поновлення строку на подання відзиву на позовну заяву;

- відповідною квитанцією зафіксовано, що відповідач отримав копію позову з додатками 02.08.2024 о 16 год. 00 хв.;

- у клопотанні від 21.08.2024, відповідач посилається на загальні обставини, що нібито перешкоджають йому своєчасно надати відзив на позовну заяву. В той же час відповідач не надав жодних належних доказів на підтвердження доводів зазначених у даному клопотанні;

- отже, відповідачем не наведено поважних причин для продовження процесуального строку для подачі відзиву на позовну заяву на п`ятнадцять днів, тому позивач вважає, що таке клопотання не підлягає задоволенню.

Від відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надійшло клопотання (вх. суду № 40371/24 від 28.08.2024), в якому він просить суд відкласти розгляд справи та надати можливість представнику відповідача прийняти участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшло клопотання (вх. суду № 40894/24 від 30.08.2024), в якому він просить суд провести підготовче засідання 03.09.2024 без участі представника позивача у зв`язку з його участю в судовому засіданні в іншому судовому провадженні.

У підготовче засідання 03.09.2024 представники позивача та відповідача не з`явились, при цьому судом враховані їх клопотання про відкладення розгляду справи, про надання можливості представнику відповідача прийняти участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та про проведення судового засідання без участі представника позивача, які були задоволені судом.

Враховуючи вказане, ухвалою суду від 03.09.2024 підготовче засідання було відкладено на 17.09.2024.

Від відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надійшов відзив на позовну заяву (вх. суду № 43318/24 від 13.09.2024), в якому він обґрунтовує власну правову позицію наступним:

- відповідач повідомляє, що не згодний з актами-коригуваннями за період січень-травень 2024 року, оскільки в об`єми, зазначені в актах-коригуваннях безпідставно включені об`єми понаднормових технологічних витрат електричної енергії (далі - ТВЕ) , які виникли внаслідок передачі електричної енергії самим позивачем мережами відповідача. Саме позивач створив додаткові об`єми втрат в мережах ОСР, а тому саме він повинен нести тягар оплати таких втрат, оскільки їх компенсація включена в тариф передачі електричної енергії. Загалом відповідач не погоджується з об`ємами та вартістю наданої послуги: у січні 2024 року - об`єм ТВЕ 747,737 МВтг на суму 474 277,620 грн.; у лютому 2024 року - об`єми ТОВ "СІС-"Сода" 24,181 МВтг та об`єми ТВЕ 581,807 МВтг, а загалом на 605,988 МВтг на суму 384 368,490 грн.; у березні 2024 року - об`єми ТОВ "СІС-"Сода" 34,287 МВтг та об`єми ТВЕ 600,606 МВтг, а загалом 634,893 МВтг, на суму 402 702,470 грн.; у квітні 2024 року - об`єм ТВЕ 315,169 МВтг на суму 199 906,650 грн.; у травні 2024 року - об`єм ТВЕ 363,979 МВтг на суму 230 866,060 грн. А загалом на 2 667,757 МВтг на суму 1 692 121,290 грн. З урахуванням оплат залишок заборгованості за розрахунком відповідача складає 536 352 грн. 39 коп.;

- ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" заявляє, що не погоджується з Актом коригування ПРА_К-0004522 від 13.06.2024 до Акту приймання - передачі послуги № ПРА-0002072 від 29.02.2024 та Актом-коригування № ПРА_К-0005280 від 25.06.2024 до Акту приймання-передачі послуги № ПРА-0002642 від 31.03.2024, оскільки частину донарахованих обсягів складають всі об`єми споживання споживача ТОВ "СІС "Сода2, що суперечить розділу ХІ КСП та договору, яким передбачено формування вартості послуг з передачі на підставі даних щодо обсягів технологічних витрат електричної енергії на її розподіл територією здійснення ліцензованої діяльності, як електричними мережами ОСР, так і електричними мережами інших власників Окрім того, позивачем не прийнято до уваги, що споживачу Товариству з обмеженою відповідальністю "Слов`янська Індустріальна Спілка "Сода" не було припинено розподіл та постачання електричної енергії, оскільки на цьому об`єкті знаходяться військовослужбовці, які служать на фронті та здійснюють відбиття атак РФ на Україну на Сході України. Саме вони фактично здійснюють споживання електричної енергії. Місцезнаходження військових розташувань є секретною інформацію, яка охороняється державою, тому доступ на такі об`єкти стороннім особам заборонений. Отже, ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", як оператор системи розподілу на платформі DATAHUB отримало від постачальника ТОВ "Нові енергетичні проекти" заявку № 308837 від 15.01.2024, відключення 30.01.2024 споживача ТОВ "СІС "Сода" (далі - споживач). Відповідач направив 22.01.2024 попередження споживачу на електрону адресу: ., що до припинення (обмеження) постачання електричної енергії відповідно до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, ПРРЕЕ та КСР з 30.01.2024 та 30.01.2024 представниками ОСР було виконано виїзд на об`єкт споживача, EIC: 62Z899 для здійснення припинення електроживлення, але споживання електроенергії не припинено у зв`язку з розташуванням військових формувань, які відмовили у доступі до території. У зв`язку із чим було складено акт недопуск № 31 від 30.01.2024. Отже, оскільки споживання електричної енергії без договору неможливе, то об`єми споживання ТОВ "СІС-Сода" продовжували відображатись ОСР на постачальника ТОВ "Нові енергетичні проекти". Окрім того, ОСР вважає, що вжив всі можливі дії в межах повноважень, для припинення постачання електричної енергії споживачу, але внаслідок протиправних дій споживача, що виявилися в формі не допуску представників ОСР до власних електроустановок, проведення відключення споживача не вбачалось можливим. Товариство вважає, що порушення зобов`язання ОСР щодо не відключення споживача згідно заявки ТОВ "Нові енергетичні проекти" на відключення споживача за заборгованість відбулося не з вини товариства (умислу або необережності), тому на ОСР не повинна застосовуватися відповідальність, передбачена пунктом 6.5. договору з електропостачальником. Також відповідач звертає увагу на те, що ОСР не має права здійснювати діяльність з постачання електричної енергії на роздрібному ринку, тому у разі обґрунтованої неможливості відключення споживача, з вини саме споживача, обсяги спожитої цим споживачем електричної енергії відповідач вважає повинні враховуватися саме за його електропостачальником. Отже, саме бездіяльність споживача призвела до неможливості відключення об`єкту споживача та подальше покладення обсягів ТОВ "СІС "Сода" на постачальника. Не погоджуючись з такою позицією товариства, постачальник звернувся до ПрАТ "НЕК "Укренерго" як Адміністратора комерційного обліку із листом щодо суперечностей в комерційному обліку за лютий 2024. Своїм рішенням від 02.04.2024 позивач, в якості АКО вирішив, що обсяги споживача ТОВ "СІС-Сода" повинні бути виключені з обсягів постачання електричної енергії постачальника ТОВ "Нові енергетичні проекти". Однак, при цьому, не зазначено, що в трати повинні бути покладені на ОСР. Таке ж саме рішення АКО було прийнято щодо обсягів березня 2024 року відповідач не погодився з таким рішенням АКО та направив позивачу лист-заперечення щодо рішення АКО. Позивач, як АКО звернувся до НКРЕКП з листом щодо проведення невиїзного заходу державного контролю стосовно невиконання рішення АКО. При цьому позивач в якості АКО самостійно, без дозволу та погодження провів зняття об`ємів споживання ТОВ "СІС "Сода" з постачальника та відніс їх на втрати ОСР. НКРЕКП направлено запит відповідачу стосовно надання інформації та повідомлення позиції товариства стосовно обставин. ТОВ "ДТЕК ВВМ" надано відповідь на запити НКРЕКП від 07.06.2024 № 6113/14.1.1/7-24 та від 03.07.2024 № 7153/14.1.1/7-24. Товариство вважає, що відсутні підстави для здійснення НКРЕКП невиїзного заходу державного контролю через те, що Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" (із змінами) було передбачено припинення проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні". У свою чергу, протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням НКРЕКП. На підставі наведеного товариство вважає, що питання розрахунку за використану електричну енергію споживачем, а саме -Товариством з обмеженою відповідальністю "Слов`янська Індустріальна Спілка "Сода" (далі -ТОВ "СІС "Сода") не підпадають під визначені Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" підстави для проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю). Крім того, Законом України "Про функціонування паливно-енергетичного комплексу в особливий період" регулюються відносини, що виникають у зв`язку з передачею, постачанням і енергоносіїв в особливий період підприємствами ПЕК незалежно від власності, та їх взаємодію з органами державної влади, Збройними Силами України та іншими утвореними відповідно до законів України військовими формуваннями, органами місцевого самоврядування, органами управління єдиної системи цивільного захисту, а також підприємствами, установами та організаціями галузей національної економіки, які настають із запровадженням особливого періоду, а статтею 4 вказаного Закону окремо проголошено, що основне завдання підприємств ПЕК в особливий період - передача (постачання) електричної та теплової енергії для потреб Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань. У свою чергу ТОВ "СІС "Сода" знаходиться у Слов`янській міський територіальній громаді (код UA0056793), яка потерпає від бойових дій з 24.02.2022, а згідно з нормативним актом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій - Наказу № 309 від 22.12.2022 (із змінами) "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією", ця територія віднесена до території, на яких ведуться (велися) бойові дії. Стосовно листа НЕК "Укренерго" від 03.06.2024 № 01/33193, то відповідач вважає його неправомірним та таким що містить недостовірну інформацію, так як товариством надавалася позиція щодо рішення АКО від 24.04.2024 № 01/24980 у відповіді ТОВ "Нові енергетичні проекти" та НЕК "Укренерго" від 30.04.2024 № 08-24/502. Це обумовлено тим, що порушення зобов`язання ОСР щодо не відключення споживача згідно з заявки ТОВ "Нові енергетичні проекти" на відключення споживача за заборгованість відбулося не з вини товариства умислу або необережності), тому на ОСР не повинна застосовуватися відповідальність, передбачена пунктом 6.5. договору електропостачальника. Також повідомлено, що товариство звернулося листом до НЕП, як постачальника електричної енергії вказавши на те, що відповідно до частини 25 пункту 5.2.2. ПРРЕЕ, постачальник зобов`язаний взаємодіяти з оператором системи з питань відключення (обмеження) споживачів у порядку, визначеному цими Правилами та законодавством, з проханням також долучитися до вирішення вищезазначених проблемних питань, в тому числі з забезпечення відключення споживача ТОВ "СІС Сода". Також ТОВ "ДТЕК високовольтні мережі" у зв`язку з ситуацією, що сталася вже неодноразово зверталося до НКРЕКП за відповідними роз`ясненнями, яким чином ОСР проводити відключення об`єктів Донецької області, до яких не допускають представників ОСР, посилаючись на те що на території розташовані сили самооборони, які виконують найважливіші у даний час функції з захисту територіальної цілісності нашої Держави. Однак, відповіді на такі запити так і не отримано У зв`язку з чим товариство повторно зауважило щодо необхідності невідкладно врегулювати питання заборони відключення об`єктів споживачів, на яких розташовані сили самооборони України, так як їх відключення може призвести до зменшення можливостей обороноздатності Донецького регіону та країни в цілому. Також, товариство звернуло увагу на те, що покладення обсягів споживання електричної енергії вказаних споживачів на втрати ОСР є неприпустимим, так як ОСР не повинно нести відповідальність за те, що не лишає енергозабезпечення об`єктів сил самооборони у критичний для нашої країни час, бо і так у зв`язку з постійними обстрілами об`єктів енергетичної інфраструктури та їх відновленням, знаходиться у скрутному становищі. Також, товариство просило НКРЕКП розглянути правомірність дій НЕК "Укренерго" щодо постійного зловживання своїми правами в частині надання недостовірних даних у листі від 03.06.2024 № 01/33193, та у разі виявлення відповідних порушень - здійснити заходи державного контролю стосовно НЕК "Укренерго". В результаті, заходи державного контролю за цим споживачем проведені не були, що вказує на те, що аргументи відповідача є справедливими та такими, що відповідають чинному законодавству. Окрім того, постачальником було направлено лист про відновлення електричної енергії споживачу у зв`язку із повним погашенням заборгованості перед постачальником;

- щодо формування надлишкових технологічних витрат внаслідок використання позивачем мереж відповідача для здійснення власної господарської діяльності. Внаслідок бойових дій, мережі позивача 330 кВт на території Донецької області пошкоджені та не функціонують. Позивач не відновлює власні електричні мережі, призначені для передачі електричної енергії, а здійснює таку передачу мережами ОСР, які не призначені для передачі електричної енергії, а лише для її розподілу. Мережі ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" мають більший відсоток технологічних втрат, тому призначені для розподілу електричної енергії. Передача такими мережами електричної енергії призводить для збільшення нормативних втрат у мережах ( ТВЕ) та формують додаткові, незаплановані витрати на закупівлю електричної енергії для покриття таких втрат на балансуючому ринку (небаланси). ТВЕ - технологічні витрати електричної енергії в електричних мережах за місцем провадження господарської діяльності з розподілу/передачі електричної енергії ОСР/НЕК. Втрати електроенергії в електромережі - це витрати електричної потужності при проходженні електричного струму через ЛЕП та електрообладнання системи електропостачання споживачів. Технологічні витрати електроенергії в електричних мережах - кількість електроенергії, яка дорівнює сумі втрат електроенергії в елементах електричних мереж, що виникають в них під час передачі електроенергії, витрат електроенергії на власні потреби підстанцій і розподільчих пунктів та витрат електроенергії на плавлення ожеледі. (ГНД 34.09.104-2003 Методика складання структури балансу електроенергії в електричних мережах 0,38-150 кВ, аналізу його складових і нормування технологічних витрат електроенергії) Транзитні технологічні втрати - втрати, що виникли в мережах ОСР під час передачі електроенергії між електроустановками суміжних ОСР, ОСП, споживачів. Транзит електричної енергії (транзит) - перетікання електричної енергії між електроустановками однієї або більше сторін через електроустановки третьої сторони (підпункт пункту 1.2.1 глави 1.2 розділу I в редакції Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2451 від 01.12.2021). Обсяги втрат розраховуються у відповідності до "Методичних рекомендацій визначення технологічних витрат електричної енергії в трансформаторах і лініях електропередавання", затверджених Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21.06.2013 № 399 (далі - Методика). Обсяг втрат залежить від технічних характеристик мережі (довжина ЛЕП, марка та переріз проводу, тип та потужність приєднаних трансформаторів), кількості годин роботи, обсягу перетікання електроенергії та графіку навантаження. Отже, втрати електроенергії в елементах мережі розраховано згідно з діючою Методикою, а саме: пункт 7.1.1. Втрати активної енергії у двообмоткових трансформаторах; пункт 7.1.2 Втрати реактивної енергії у двообмоткових трансформаторах; пункт 7.1.3. Втрати активної енергії у триобмоткових трансформаторах; пункт 7.1.4 Втрати реактивної енергії у триобмоткових трансформаторах; пункт 7.2.1 Втрати активної енергії у кВт/год. в проводах ПЛ; пункт 7.2.2 Втрати реактивної енергії у кВАр/год. в ПЛ; пункт 7.5.2 Втрати електроенергії в ізоляції ПЛ. У зв`язку з пошкодженням обладнання та електричних мереж НЕК "Укренерго" при бойових діях, протягом 2022-2024 року ТОВ "ДТЕК високольтні мережі" було вимушено власними електричними мережами забезпечити відбір електроенергії у НЕК "Укренерго" та передачу електроенергії на рівні 110кВ від ПС НЕК "Укренерго" споживачам Північної частини Донецької області, або від об`єктів виробника через мережі суміжного ОСР до ПС НЕК "Укренерго" по основним ПЛ 110 кВ. Транзит електричної енергії здійснювався по наступним ПЛ-110: ПЛ-110 кВ "Білицька - Іверська-1 відпайка Костянтинівка" 1; ПЛ-110 кВ " Слов`янськ - Крам ТЕЦ" ПЛ -110 кВ"ЛІП - КрамТЕЦ"; ПЛ -110 кВ " Слов`янськ -ЛІП"; ПЛ-110 кВ "Дружківка - Костянтинівка місто -Костянтинівка"; ПЛ -110 кВ "Дружківка -Новорайська -Костянтинівка". Відхилення від схеми нормального режиму мереж 110 кВ ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" призвело до збільшення втрат електричної енергії від транзиту електричної енергії власними мережами. Таким чином, з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її передачу для НЕК "Укренерго" транзитними ЛЕП-110кВ відповідача, ТВЕ мають бути віднесені на баланс НЕК "Укренерго". Згідно із законодавством, для забезпечення суспільних інтересів та захисту прав усіх учасників Ринку, НЕК "Укренерго" має відносити на баланс НЕК "Укренерго" втрати електричної енергії в транзитних ПЛ шляхом зменшення сумарного відбору ОСР із мереж ОСП на 2 609 298 кВт*год відповідно за періоди січня-травня 2024 року. Однак, цього зроблено не було. В той же час, НЕК "Укренерго", порушуючи Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії (далі - Ліцензійні умови), затверджених Постановою НКРЕКП від 09.11.2017 № 1388 (із змінами), здійснює комерційні нарахування відповідачу вартості ТВЕ за цінами балансуючого ринку, в тому числі вартість втрат в транзитних ЛЕП. Окремо на ці самі обсяги НЕК "Укренерго" виставляє рахунки по тарифам на послуги з передачі електричної енергії, на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління та інші;

- саме ПрАТ "НЕК "Укренерго" має утримувати належне йому майно, зокрема, ЛЕП-330кВ та ПС-330 на підконтрольній території України, та нести всі витрати, пов`язані з його утриманням. Також, чинним законодавством передбачено, що НЕК "Укренерго" зобов`язується надавати послуги з передачі електроенергії та здійснювати свою діяльність відповідно до чинного законодавства України, в тому числі ліцензій, відповідно до яких здійснюється господарська діяльність. Так, положеннями підпункту 3 пункту 2.3. Ліцензійних умов, встановлено що при провадженні ліцензійної діяльності ліцензіат повинен провадити ліцензовану діяльність виключно за місцем провадження господарської діяльності ліцензіата та із застосуванням заявлених засобів провадження господарської діяльності, зазначених у документах, що додаються до заяви про отримання ліцензії (з урахуванням змін до документів, поданих ліцензіатом до НКРЕКП). Нормами підпункту 36 пункту 2.3. Ліцензійних умов встановлено, що НЕК "Укренерго" має провадити діяльність з купівлі-продажу електричної енергії виключно для купівлі-продажу електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її передачу електричними мережами, балансування, у тому числі з метою надання/отримання аварійної допомоги операторам системи передачі суміжних держав, та врегулювання небалансів. Але, у зв`язку з бездіяльністю позивача, відповідач вимушений був передачу на рівні 110 кВ споживачам Донецької області власними електричними мережами, фактично виконуючи послугу передачі електричної енергії. При цьому відповідач не має ніякої можливості відмовитись від такої передачі електричної енергії, оскільки в такому випадку майже всі споживачі Донецької області залишаться без електричної енергії. Однак цей факт позивачем ігнорується та виникає ситуація під час якої лише за рахунок відповідача світло в Донецькій області ще залишається. У зв`язку з такою ситуацією високі транзитні Перетоки електричної енергії створюють додаткові обсяги втрат електричної енергії від обсягів надходження електричної електроенергії в мережу ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі". Відповідач додатково зауважує, що позивач отримує компенсацію за технологічні витрати електричної енергії пов`язані з передачею, яка закладена у структуру тарифу на передачу. Так, до складу тарифу на передачу у 2023 та 2024 років для НЕК "Укренерго" включено "Витрати, пов`язані з купівлею електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її передачу" з урахуванням постанови НКРЕКП від 22.04.2019 № 585 "Про затвердження Порядку встановлення (формування) тарифу на послуги з передачі електричної енергії". До того ж, складова витрат в тарифі НЕК "Укренерго", пов`язаних з купівлею електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її передачу зросла з 8 991 855 тис. грн. у 2023 році до 12 842 711 тис. грн. у 2024 році. На підтвердження відповідач надає обґрунтування щодо тарифу для НЕК "Укренерго" на 2023 та 2024 рік, що є загальнодоступною інформацією, що розташована на сайті НКРЕКП: https://www.nerc.gov.ua/storage/app/uploads/public/63a/32f/25c/63a32f25c468d780202993.pdf; https://www.nerc.gov.ua/storage/app/uploads/public/657/444/c78/657444c784e2.pdf. Отже, Позивач отримує компенсацію технологічних витрат електричної енергії на її передачу з тарифу, але в Донецькому регіоні ці втрати несе відповідач, так як здійснює передачу електроенергії своїми мережами замість позивача;

- відповідач зазначає, що у відповідності до статті 90 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. У відповідності до вказаних положень та на підставі статті 41 Господарського процесуального кодексу України, відповідач вважає необхідним, з метою отримання відповіді, поставити позивачу наступні питання:

1. Яким чином змінились режими роботи електричних мереж ПрАТ "НЕК Укренерго" на території Донецької області та відповідно перетікання електричної енергії з мереж ПрАТ "НЕК Укренерго", виробників електричної енергії в мережі ТОВ "ДТЕК Високольтні мережі" починаючи з лютого 2022 року в порівнянні із схемою нормального режиму роботи мереж ПрАТ "НЕК Укренерго" на території Донецької області, яка існувала станом на 24.02.2022?

2. Чи відновлені всі пошкоджені мережі НЕК "Укренерго" в Донецькій області, які забезпечували відбір електричної енергії у виробників до 24.02.2022?

3. Чи використовує ПрАТ "НЕК Укренерго" мережі ТОВ "ДТЕК Високольтні мережі" для передачі електричної енергії. Якщо так, то на підставі яких нормативно-правових актів та/або погоджень?

4. Чи наявний між сторонами договір про спільне використання технологічних мереж ТОВ "ДТЕК Високольтні мережі" для передачі ПрАТ "НЕК Укренерго" електричної енергії мережами відповідача?

5. Який обсяг електричної енергії був переданий НЕК "Укренерго" мережами ТОВ "ДТЕК Високольтні мережі" в період січня-червня 2024 року?

6. Чи здійснює ПрАТ "НЕК Укренерго" відшкодування вартості технологічних витрат ТОВ "ДТЕК Високольтні мережі" , які виникли внаслідок використання мереж відповідача?

7. Чи включені у розрахунок обсягу послуги з диспетчерського (оперативно - технологічного управління) за період січень - червень 2024 року понаднормові технологічні витрати в мережі відповідача, які виникли внаслідок використання ПрАТ "НЕК Укренерго" мереж ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" для передачі електричної енергії. В якому обсязі помісячно?

Відповідач зазначає, що вказані питання складені з метою встановлення факту використання мереж відповідача позивачем для здійснення його власної ліцензованої діяльності з передачі електричної енергії. Встановлення даного факту буде сприяти вирішенню спору по суті, а саме встановлення реальних обсягів наданих послуг, розрахованих у чіткій відповідності до розділу ХІ КСП.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшло клопотання про проведення судового засідання без участі представника позивача (вх. суду № 43711/24 від 17.09.2024), в якому він просить суд провести підготовче засідання 17.09.2024 без участі представника позивача у зв`язку з його відпусткою та призначити наступне судове засідання з можливістю відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У підготовче засідання 17.09.2024 з`явився представник відповідача, представник позивача у вказане засідання не з`явився, при цьому судом було враховане його клопотання про проведення засідання без участі його представника та призначення судового засідання з можливістю відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, які були задоволені судом.

Також, судом було відзначено, що відзив на позовну заяву поданий до суду лише 13.09.2024, тому строк на відповідь на відзив на позовну заяву станом на 17.09.2024 не закінчився.

Враховуючи вказане, ухвалою суду від 17.09.2024 підготовче засідання було відкладено на 01.10.2024.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшла відповідь на відзив на позовну заяву (вх. суду № 44116/24 від 18.09.2024), в якій він просить суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, посилаючись на таке:

- надані до суду скріншоти з платформи ММС повністю доступні і для самого відповідача, оскільки він як користувач має повний доступ до свого персонального кабінету, тобто, він був цілком ознайомлений з даними по його точках EIC;

- розрахунки між учасниками ринку електричної енергії, в тому числі між НЕК "Укренерго" та ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", здійснюються за допомогою системи управління ринком, виходячи з внесених до такої системи даних комерційного обліку Адміністратора комерційного обліку. Приписами пункту 5.1. договору передбачено, що для розрахунків за договором використовується плановий і фактичний обсяги наданої послуги з передачі електричної енергії (далі - Послуга);

- з метою проведення розрахунків за надані Послуги НЕК "Укренерго" використовує

сертифіковані дані АКО. При цьому використання інших даних при розрахунках між учасниками ринку електричної енергії, аніж дані комерційного обліку адміністратора комерційного обліку, що містяться в системі управління ринком ані чинним законодавством, що врегульовує спірні правовідносини, ані умовами договору про надання послуг з передачі електричної енергії не допускається. На момент складання актів використовувалися дані комерційного обліку, надані операторами систем як ППКО в ролі ОДКО до платформи MMS (через Датахаб) у відповідності до Порядку підготовки та надання даних комерційного обліку постачальниками послуг комерційного обліку (далі - Порядок) за версією 1. Порядок розміщено на веб-сайті НЕК "Укренерго" за посиланням: https://ua.energy/wp-content/uploads/2022/04/MeteringOperators_Instructions_1.3.pdf. Згідно з пунктом 6.5. договору у разі виникнення розбіжностей за отриманим від ОСП за попередній розрахунковий період актом приймання-передачі Послуги користувач має право оскаржити зазначені в акті приймання-передачі Послуги вартість та/або фактичний обсяг Послуги шляхом направлення ОСП (АКО) та ППКО повідомлення протягом 5 робочих днів з дня отримання акта. Процедура оскарження не звільняє користувача від платіжного зобов`язання у встановлений договором термін. Якщо користувач не надає ОСП повідомлення з обґрунтуванням розбіжностей протягом 5-ти робочих днів з дня отримання акта приймання-передачі Послуги, то вважається, що цей акт прийнятий без розбіжностей. У разі підтвердження розбіжностей ППКО надає АКО актуальні дані для здійснення врегулювання. Врегулювання розбіжностей здійснюється в терміни та відповідно до вимог Правил врегулювання (додаток 10 до Правил ринку). Результати зміни обсягів наданої Послуги відображаються в акті коригування. Пунктом 6.4. договору передбачено, зокрема, що коригування обсягів та вартості фактично наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за наступною версією даних комерційного обліку, що надається АКО, протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в Системі управління ринком, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Таким чином, НЕК "Укренерго" здійснює коригування обсягів та вартості фактично наданої Послуг за розрахункові періоди після надання АКО наступної версії даних комерційного обліку. Позивач зазначає, що пунктом 6.4. договору передбачено, що користувач здійснює підписання актів приймання-передачі Послуги та актів коригування до актів приймання-передачі Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3-х робочих днів з дня їх отримання користувачем;

- щодо врегулювання суперечностей щодо комерційного обліку споживання електричної енергії споживача ТОВ "Слов`янська Індустріальна Спілка "Сода". Позивач листом за вих. № 01/24980 від 24.04.2024 надавав відповідь з цього питання і відповідачу, і ТОВ "Слов`янська Індустріальна Спілка "Сода", зокрема, повідомлялося про те, що НЕК "Укренерго", як АКО, на підставі статті 53 Закону України "Про ринок електричної енергії", в межах своєї компетенції та повноважень, розглянуто лист ТОВ "Нові енергетичні проекти" від 18.04.2024 № 806/05-2024, як постачальника електричної енергії (далі - постачальник), з приводу врегулювання суперечностей щодо комерційного обліку споживання електричної енергії споживача ТОВ "Слов`янська Індустріальна Спілка "Сода" (далі - споживач) на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу від 22.12.2023 № 56/ЕЕС-2023, а саме: невідповідності даних комерційного обліку, наданих АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" (далі - ОСР, ППКО) за березень 2024 року АКО, детально вже розглядалося аналогічне звернення постачальника щодо його суперечки з ОСР, ППКО за період лютого 2024 року, з питання не відключення споживача у визначений термін, за заборгованість, згідно вимог нормативних документів. За результатом цього розгляду було прийняте відповідне рішення АКО (лист від 02.04.2024 № 01/19560), яке у встановленому порядку, з датою для виконання, було доведено до сторін суперечки, про що свідчать посилання на нього сторонами суперечки у листуванні між собою. Отже, відповідно до пункту 7.10. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (із змінами) (далі - ПРРЕЕ), у разі нездійснення оператором системи припинення електропостачання споживачу згідно з вимогою електропостачальника про відключення купівля-продаж електричної енергії за договором про постачання зупиняється, а обсяги електричної енергії, використані споживачем після дати, зазначеної у вимозі про відключення, покладаються адміністратором розрахунків на оператора системи як втрати. Враховуючи, той факт, що сторонами суперечки не наводяться нові обставини справи, які можуть суттєво впливати на перебіг подій, за періоди наявної суперечки (лютий, березень 2024 року), а їх позиція у цьому питанні зазначена у листах, копії яких надано постачальником на адресу АКО, де ОСР, ППКО усвідомлено відмовляється виконувати рішення АКО у визначений термін, посилаючись, як на його думку, на протиправні дії з даними комерційного обліку в системах Датахаб та MMS, АКО уважно проаналізувавши ситуацію, що склалась, дійшов наступного рішення. Крім цього, даним листом, позивач закликав ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", як ППКО, виконати вимоги нормативних документів та відповідно до вимог пункту 10.2.22. ККОЕЕ та Порядку підготовки та надання даних комерційного обліку постачальниками послуг комерційного обліку (далі - Порядок) шляхом надання: 1) надати на адресу постачальника скоригований Звіт за березень 2024 року, в якому виключити обсяги споживання електроенергії споживача, в розмірі 34 287 кВт*год. (ЕІС-код 62Z899), за період з 01.03.2024 по 31.03.2024 (включно); 2) переоформити довідку по області комерційного обліку (додаток 3 до Порядку підготовки та надання даних комерційного обліку постачальниками послуг комерційного обліку) за березень 2024 року, виключивши обсяги споживання електроенергії споживача, в розмірі 34 287 кВт*год. (ЕІС-код 62Z899), з обсягів постачання електроенергії постачальника, за період з 01.03.2024 по 31.03.2024 (включно) та згідно вимог Порядку надати її до АКО НЕК "Укренерго" на електронну адресу: ; 3) провести коригування даних комерційного обліку, шляхом виключення обсягів споживання електроенергії споживача, в розмірі 34 287 кВт*год. (ЕІС-код62Z899), за період з 01.03.2024 по 31.03.2024 (включно), з обсягів постачання електроенергії постачальника; 4)надіслати до НЕК "Укренерго" звернення на електронну адресу: щодо надання доступу для перевантаження відповідних даних комерційного обліку на платформу MMS, із зазначенням точки комерційного обліку та періоду, за який буде перезавантажено дані, а також зазначенням причини перезавантаження - щодо врегулювання суперечки. Крім того, для перевірки наданих раніше обсягів даних комерційного обліку, відповідачу потрібно було надати до НЕК "Укренерго" на електронну адресу інформацію щодо погодинного споживання електричної енергії площадками споживання постачальника ДПЗД "Укрінтеренерго", по яких виникла суперечка за розрахунковий період березня 2024 року в розрізі групи "б" (у вигляді таблиці Excel), що використовувались для розрахунку загального обсягу постачання електричної енергії постачальнику. Цим же листом, позивач просив повідомити про виконання зазначеного рішення АКО, в термін до 09.05.2024, на електронну адресу: . Додатково акцентувалося, що у разі не виконання зазначеного рішення у встановлений термін, АКО відповідно до вимог пункту 10.2.26. ККОЕЕ, буде сформовано оновлені сертифіковані дані, які будуть надані Адміністратору Розрахунків (АР) та учасникам ринку для здійснення перерахунку платежів. Якщо сторону суперечки не влаштовує прийняте АКО рішення то згідно п.10.3.1. ККОЕЕ, вона має право звернутися з цього питання до Регулятора у порядку, встановленому законодавством. У відзиві на позов, відповідач нічого не зазначає про виконання вимог АКО. В подальшому, листом за вих. № 01/33193 від 03.06.2024, НЕК "Укренерго" звернулося до НКРЕКП. Так, даним листом роз`яснено наступне. Відповідно до пункту 7.10. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (із змінами) (далі - ПРРЕЕ), у разі нездійснення оператором системи припинення електропостачання споживачу згідно з вимогою електропостачальника про відключення купівля-продаж електричної енергії за договором про постачання зупиняється, а обсяги електричної енергії, використані споживачем після дати, зазначеної у вимозі про відключення, покладаються адміністратором розрахунків на оператора системи як втрати. Постачальник неодноразово звертався до ОСР щодо виконання ним своїх зобов`язань у частині відключення споживача, на що ОСР була надана відповідь щодо неможливості відключення споживача, з причини незабезпечення доступу (допуску) уповноважених представників ОСР до власних електроустановок з боку підрозділів ЗСУ. До теперішнього часу, відключення споживача, за наявною у АКО інформацією - не було проведено. Уважно проаналізувавши ситуацію, що склалась, розглянувши надану інформацію з боку постачальника, АКО прийняв своє ґрунтовне рішення, яке листом від 24.04.2024 сторін суперечки, зокрема до ОСР, з терміном для виконання. ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" жодним чином не повідомило АКО про свою позицію щодо виконання рішення АКО. Інформації щодо погодинного споживання електричної енергії площадками споживання постачальника, по яких виникла суперечка за розрахунковий період березня 2024 року в розрізі групи "б" (у вигляді таблиці Excel), що використовувались для розрахунку загального обсягу постачання електричної енергії постачальнику, - ОСР надано не було. То ж, на виконання рішення АКО від 24.04.2024 №01/24980 щодо врегулювання суперечки з питань комерційного обліку між постачальником та ОСР згідно з пунктом 10.2.26. ККОЕЕ, АКО було проведено нове формування сертифікованих даних для відповідних учасників ринку та передано ці дані АР та учасникам ринку для здійснення перерахунку платежів шляхом завантаження даних на платформу ММS (за березень 2024 року) по віртуальній точці комерційного обліку (ЕІС-код ТКО 62ZV51799S658446). Оскільки, ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" не надає інформацію щодо погодинних даних по споживачу, за спірний період, не виконує рішення АКО щодо вжиття 3 заходів по вирішенню суперечки з питань комерційного обліку електричної енергії, передає до АКО недостовірні дані комерційного обліку, що суперечить вимогам пункту 10, пункту 2.3.1., пункту 10.2.6., пункту 4 пункту 9.2.1. ККОЕЕ, пункту 2.2. (29) Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1470, НЕК "Укренерго", керуючись статтею 6 Закону України "Про ринок електричної енергії", пунктом 1 та підпунктом 1 пункту 8 статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", позивач звернувся до Регулятора з проханням здійснити державний контроль діяльності ліцензіата ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" та прийняти відповідні рішення;

- щодо компенсації втрат електроенергії внаслідок зміни режимів роботи мережі, то позивач зазначає, що ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" є оператором системи розподілу, а відтак, Постановою НКРЕКП № 2348 від 09.12.2023 "Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" із застосуванням стимулюючого регулювання" встановлено відповідачу структуру тарифів на послуги з розподілу електричної енергії із застосуванням стимулюючого регулювання на 2024 рік згідно з додатком. До структури тарифів на послуги з розподілу електричної енергії із застосуванням стимулюючого регулювання ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" входять витрати, пов`язані з купівлею електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її розподіл. Таким чином, виходячи з вищевикладеного, всі наявні технологічні втрати розділяються між власником мереж та цим оператором системи пропорційно обсягам споживання власником електричних мереж та обсягам відпущеної електричної енергії в інші мережі відповідно. Тобто, всі технологічні втрати закладено в тариф оператора системи розподілу, яким є ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі". Виходячи з того, що технологічні втрати включено в тариф оператора системи розподілу, яким є ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", такі втрати не закладено до даних бази розрахунків між сторонами у даній справі, пов`язаних з передачею електричної енергії, які входять до структури пред`явлених до сплати послуг. Зазначене, в свою чергу, виключає необхідність виявлення їх розміру в структурі розрахунків між сторонами у даній справі, пов`язаних з передачею електричної енергії

- Положеннями підпункту 3 пункту 2.3 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1470 (далі - Ліцензійні умови), встановлено, що при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен провадити ліцензовану діяльність виключно за місцем провадження господарської діяльності ліцензіата та із застосуванням заявлених засобів провадження господарської діяльності, зазначених у документах, що додаються до заяви про отримання ліцензії (з урахуванням змін до документів, поданих ліцензіатом до НКРЕКП). Згідно з пунктом 1.5 глави 1 Ліцензійних умов та додатком 2 "Відомості про місця та засоби провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії" на реєстрацію про місця та засоби провадження господарської діяльності та диспетчерського (оперативно - технологічного) управління, що є додатком до заяви на отримання ліцензії з розподілу електричної енергії, обладнання на яке посилається відповідач знаходиться на його балансі - і даний факт не оспорюється відповідачем. Враховуючи зазначене, ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" має здійснювати діяльність із розподілу електричної енергії із застосуванням заявлених засобів провадження господарської діяльності, в тому числі по вищезазначеному обладнанню, та нести всі витрати пов`язані з його утриманням. Відповідно до статті 32 Закону України "Про ринок електричної енергії" оператор системи передачі не має права провадити діяльність з виробництва, розподілу, постачання електричної енергії та трейдерську діяльність. Позивач відзначає, що у своїй діяльності оператор системи передачі керується Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами ринку, Кодексом системи передачі, Кодексом комерційного обліку, іншими нормативними документами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Положення законодавства не передбачають повноважень оператора системи передачі на компенсацію технологічних витрат електричної енергії у мережах оператора системи розподілу, що також не передбачено структурою тарифів на послуги з передачі електричної енергії та на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління;

- щодо питань, поставлених відповідачем у відзиві, з врахуванням того, що судом та нормами процесуального права визначено лише п`ять днів для надання відповіді на відзив, а відповідачем поставлено 7 запитань, що потребують залучення відповідних фахівців в технічних галузях, представником позивача здійснено запити до структурних підрозділів НЕК "Укренерго" для підготовки компетентних відповідей на ці питання. Проте, опрацювання такого запиту потребує часу. Відтак, позивач зазначає, що ним буде надано вичерпні відповіді на поставлені питання окремо в письмових поясненнях.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшла заява (вх. суду №44755/24 від 23.09.2024), в якій він просить суд надати можливість представнику позивача прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

За відомостями Відділу інформаційно-технічного забезпечення суду у Господарському суді Дніпропетровської області була наявна технічна можливість для проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

Враховуючи вказане, ухвалою суду від 24.09.2024 заяву позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів було задоволено судом.

У підготовче засідання 01.10.2024 з`явився представник позивача, представник відповідача у вказане засідання не з`явився, при цьому

про день, час та місце підготовчого засідання був повідомлений належним чином, оскільки представник останнього був присутній у минулому судовому засіданні, що відображено у протоколі судового засідання від 17.09.2024 (а.с. 241).

У вказаному засіданні представником позивача було зазначено про те, що наразі ним не підготовлені відповіді на питання відповідача, які були поставлені позивачу у відзиві на позовну заяву, у зв`язку з чим ним було заявлене усне клопотання про відкладення розгляду справи з метою надання додаткового часу для підготовки відповідних відповідей.

Також, у вказаному засіданні представник позивача заявив усне клопотання про надання йому можливості прийняти участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Вказані клопотання позивача були задоволені судом.

Судом було відзначено, що встановлений Господарським процесуальним кодексом шістдесятиденний строк проведення підготовчого провадження закінчується 07.10.2024, тому з метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності, а також для належної підготовки справи для розгляду по суті, суд вважав за необхідне продовжити строк проведення підготовчого провадження на 30 днів.

Враховуючи вказане, ухвалою суду від 01.10.2024 строк підготовчого провадження було продовжено на 30 днів, а саме: по 06.11.2024 включно; підготовче засідання було відкладено до 15.10.2024.

Від відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надійшла заява (вх. суду №47321/24 від 10.10.2024), в якій він просить суд надати можливість представнику відповідача прийняти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

За відомостями Відділу інформаційно-технічного забезпечення суду у Господарському суді Дніпропетровської області була наявна технічна можливість для проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

Враховуючи вказане, ухвалою суду від 11.10.2024 заяву відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів було задоволено судом.

Від відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надійшли додаткові пояснення у справі (вх. суду № 47491/24 від 11.10.2024), в яких він вказує на те, що оскільки відповідачем не отримані відповіді на питання, ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" надає письмові пояснення лише з урахуванням доводів позивача, зазначених у відповіді на відзив, а саме:

- щодо споживача ТОВ "СІС "Сода" та розгляду питання законності віднесення цих об`ємів на ПОН, відповідач зазначає, що позивач у своєму відзиві вказує, що ним одноособово, за власної ініціативи було прийняте рішення про незаконність віднесення об`ємів споживання споживача ТОВ "СІС "Сода", і якщо таке рішення не було оскаржене чи виконане, позивач має право самостійно змінити дані на платформі MMS, їх сертифікувати як АКО, виставити на підставі них рахунки як АР та стягувати такі нарахування в судовому порядку. Однак, відповідач звертає увагу на те, що не оскаржував такі дії оскільки спір відносно законності віднесення таких об`ємів на ПОН (ДПЗД "Укрінтеренерго") вже знаходився на той час в НКРЕКП та оскаржувати окремо рішення АКО не має сенсу, оскільки ПрАТ "НЕК "Укренерго" є учасником такого спору. Так, 13.03.2023 ДПЗД "Укрінтеренерго" звернулось до НКРЕКП (далі - регулятор) із заявою щодо досудового врегулювання спору. В даному спорі стороною-1 є ДПЗД "Укрінтеренерго" (ПОН), стороною 2 - ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", стороною 3 - ПрАТ "НЕК Укренерго". В даній заяві ПОН зазначає, що не згодний із віднесенням ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" на його об`єми об`ємів споживання споживача ТОВ "СІС "Сода" та вимагає віднести їх на втрати ОСР. Запитом від 02.04.2024 НКРЕКП повідомив про отримання такої заяви та запропонував ПрАТ "НЕК "Укренерго" та ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" приєднатись до процедури досудового врегулювання спору та надати свої пояснення. ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" заявою від 17.04.2024 приєдналось до досудового врегулювання спору та надало свої пояснення в яких зазначило про незгоду з викладеною ДПЗД "Укрінтеренерго" позицією про завершення терміну електропостачання по споживачам постачальника "останньої надії", період поставки яких більше 90 днів після скасування наказу Міністерства енергетики України № 148 від 13.04.2022, категорично з огляду на те, що 06.05.2022 набув чинності наказ Міністерства енергетики України від 13.04.2022 №148 "Про врегулювання питань щодо постачання електричної енергії споживачам та розрахунків між учасниками роздрібного ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану" (далі - Наказ №148), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 22.04.2022 за № 441/37777, який у свою чергу був прийнятий відповідно до Законів України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", "Про ринок електричної енергії", Указів Президента України від 24.02.2022 №64 "Про введення воєнного стану в Україні", від 14.03.2022 № 133 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії споживачам. Даний Наказ № 148 прямо передбачав зобов`язання учасників роздрібного ринку електричної енергії керуватися вимогами Закону України "Про ринок електричної енергії" та іншими нормативно-правовими актами, з урахуванням безпосередньо цього Наказу №148. Нормами абзацу 2 пункту 7 "Положення про особливості постачання електричної енергії споживачам та розрахунків між учасниками роздрібного ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану", затвердженого Наказом № 148 (надалі - Положення Наказу № 148), було встановлено, що постачальник "останньої надії" у період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування (крім випадку зміни постачальника за ініціативою споживача в порядку глави 6.1 розділу VI Правил роздрібного ринку електричної енергії) здійснює постачання електричної енергії тим споживачам, у яких відсутній електропостачальник, в тому числі яким станом на 04.03.2022 постачання електричної енергії здійснював постачальник "останньої надії". Тобто всім споживачам у яких на 06.05.2023 (дату набуття чинності Наказу № 148) був відсутній електропостачальник, в тому числі яким станом на 04.03.2022 постачання електричної енергії здійснював постачальник "останньої надії", було гарантовано постачання електричної енергії у період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування. У свою чергу стаття 58 Конституції України закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативноправові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Тому, при застосуванні Наказу Міністерства енергетики України від 10.10.2023 № 307 "Про визнання таким, що втратив чинність, Наказу Міністерства енергетики України від 13.04.2022 № 148" (далі - Наказ № 307), обов`язково необхідно враховувати зміст конституційного принципу незворотності дії закону у часі та негайної дії норми процесуального права, а також аналізувати рішення Конституційного Суду України щодо порядку застосування норми права у часі та вже сформовану практику Верховного Суду із зазначеного питання. Позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України. Так, згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13.05.1997 № 1-зп, від 09.02.1999 № 1-рп/99, від 05.04.2001 № 3-рп/2001, від 13.03.2012 № 6-рп/2012, можна виділити такі основні висновки суду: закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акту в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акту не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом. Єдиний виняток з даного правила, закріплений у частині 1 статті 58 Конституції України, складають випадки, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Таким чином, загальні принципи дії закону у часі, визначені статтею 58 Конституції України, в цілому роз`яснено у рішеннях Конституційного Суду України. Похідним також є питання застосування нормативно-правового акту для регулювання правовідносин, що виникли у зв`язку з реалізацією особою свого права, а саме: застосуванню підлягає акт, який був чинним на момент: виникнення права в особи; звернення особи до компетентних органів для реалізації такого права (тобто здійснення волевиявлення); прийняття рішення суб`єкта владних повноважень, спрямованого на задоволення або відмову в реалізації права особи;

- керуючись положеннями статті 58 Конституції України та сталої судової практики, обґрунтовано вважаємо, що всім споживачам, в яких на 06.05.2023 (дату набуття чинності Наказу № 148) був відсутній електропостачальник, в тому числі яким станом на 04.03.2022 постачання електричної енергії здійснював постачальник "останньої надії", повинно зберігатися постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" на період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування. Це обумовлено тим, що розпочатий процес реалізації права на постачання електричної енергії постачальником "останньої надії, повинно зберігатися постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" на період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, так як згідно з наведеними висновків Верховного суду цей процес реалізації отриманого за Наказом № 148 права повинен бути завершений за чинним на момент початку такого процесу нормативно-правовим актом, а саме Наказом № 148. У свою чергу, на нових споживачів постачальника "останньої надії", які переводяться до нього після набуття чинності Наказу № 307, а саме з 07.12.2023 включно, дійсно повинні розповсюджуватися положення чинного діючого законодавства в частині здійснення постачання електричної енергії споживачу протягом строку, який не може перевищувати 90 днів. Це обумовлено вищевказаною позицією Конституційного суду України стосовно того, що закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Оцінивши доводи всіх сторін Регулятор зупинив розгляд суперечки та звернувся до Міністерства енергетики за роз`ясненнями стосовно остаточної дати припинення постачання ПОН Споживачам у відповідності до Наказу № 148. Отже, навіть Регулятору для вирішення спору між учасниками ринку необхідно отримати висновок Міністерства енергетики України. Таким чином, позивач був повідомлений, що спір відносно об`ємів в тому числі і ТОВ "СІС "Сода" вже знаходиться в НКРЕКП. Позивач (заявою від 08.04.2024) та відповідач приєднались до спору, а рішення Регулятора є обов`язковим для всіх учасників ринку, в тому числі і позивача, однак позивач все одно підготував рішення АКО за об`ємами березня 2024 та підписав таке рішення 24.04.2024. Отже, на дату підписання рішення АКО позивач вже знав про наявність спору та позицію вВідповідача, свідомо проігнорував всі заяви відповідача та наявність спору й односторонньо вчинив дії, спрямовані на штучне збільшення заборгованості ОСР ДО прийняття рішення Регулятором. В такому випадку відповідач вважає, що позивач не має права посилатись на норми договору, які передбачають погодження таких об`ємів, якщо рішення АКО не було оскаржене окремо. На час прийняття рішення АКО спір вже знаходився в НКРЕКП;

- у зв`язку із тим, що жодна із сторін - учасників ринку електричної енергії не досягла згоди стосовно того, на кого з учасників ринку повинні бути віднесені об`єми споживача ТОВ "Сіс-Сода" кожний з них використав своє право та приєднався до досудового врегулювання спору у НКРЕКП. Розгляд таких спорів проводиться на підставі Порядку врегулювання спорів, що виникають між суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого Постановою НКРЕКП №156 від 05.02.2019 (далі - Порядок). У відповідності до пункту 1.2. Порядку: досудове врегулювання спору - це послідовний комплекс дій, направлений на безпосереднє вирішення НКРЕКП спору між суб`єктами господарювання з приводу порушених прав і інтересів до його розгляду в суді; сторони спору - суб`єкти господарювання, які звернулись або приєднались до процедури досудового врегулювання спору НКРЕКП. Також, даним порядком передбачена сама процедура розгляду, надсилання запитів, зупинення строків розгляду такої суперечки та проведення слухань. У відповідності до пункту 4.1. Порядку за результатами розгляду спору НКРЕКП приймає рішення про: 1) припинення розгляду спору у разі: відсутності порушення законодавства та/або ліцензійних умов; виявлення порушення законодавства та/або ліцензійних умов та його (їх) усунення суб`єктом господарювання (суб`єктами господарювання), споживачем (споживачами) особливої групи у процесі врегулювання спору; укладення сторонами спору угоди про врегулювання спору; повторної неявки сторін спору на попередні слухання; 2) зобов`язання припинити суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або споживачем особливої групи, порушення законодавства у відповідній сфері; 3) зобов`язання припинити суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, порушення ліцензійних умов; 4) накладення штрафу на суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або на споживача особливої групи у встановленому порядку. У відповідності до пункту 4.2. Порядку, рішення НКРЕКП приймається на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, відповідно до Регламенту. У відповідності до пункту 4.3. Порядку, рішення НКРЕКП, прийняте у ході досудового розгляду спору, є обов`язковим до виконання сторонами спору. Зазначене рішення може бути оскаржене в суді. Тобто, після прийняття рішення НКРЕКП спір відносно законності/незаконності дій кожної із учасників буде розглядатись в окружному адміністративному суді і спір із площини господарського спору перейде в площину адміністративного спору. Отже, оскільки наразі є спір щодо дій сторін в даному спорі, в тому числі і законність відображення об`ємів на відповідача за рішенням АКО, відповідач вважає, що права позивача щодо виконання зобов`язань ще не порушені, оскільки об`єм таких зобов`язань та їх наявність є предметом досудового спору в НКРЕКП. У той же час, заборгованість за договором, як вже зазначалось, сформована на підставі одностороннього рішення самого позивача. Докази, створені безпідставно або із порушенням законодавства не можуть бути належними та допустимими в розумінні ГПК України. Отже, рішення АКО та зроблені на підставі них заміни даних на платформі MMS не є доказами наявності права вимоги та заборгованості відповідача перед позивачем в частині спірних об`ємів споживача ТОВ "Сіс-Сода" позивач безпідставно та передчасно підготував та підписав власне рішення АКО, проігнорував наявність спору між сторонами та змінив дані на платформі MMS . З цього слідує, що позов в цій частині був поданий передчасно, до прийняття рішення щодо досудового врегулювання спору та до порушення прав позивача та виникнення права вимоги у ПрАТ "НЕК "Укренерго" до ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі". Тільки після постановлення НКРЕКП свого рішення стосовно спірних об`ємів, його можливого оскарження стороною в адміністративних судах і постановлення відповідного рішення із визначенням сторони-учасника ринку, на якого будуть покладені спірні об`єми, у позивача виникне право вимоги або до ПОН, або до ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі". Оскільки права вимоги, на час подання позову, не виникло на основний борг, то й нарахування штрафних санкцій на цю суму є безпідставним. Виходячи з викладеного у позові в частині вартості об`ємів споживання ТОВ "Сіс-Сода" та нарахованих штрафних санкцій повинно бути відмовлено у зв`язку із відсутністю порушення права;

- щодо процедури сертифікування даних та відображення їх на платформі MMS та не доведення надання послуг на спірні об`єми, то відповідач зазначає, що посилання на те, що дані були сертифіковані та внесені на платформу MMS та на підставі цих даних розрахована заборгованість - втрачають сенс. Оскільки ці дані були сертифіковані, внесені та взяті до уваги під час розрахунків самим позивачем у ролі АКО та адміністратора розрахунків з порушенням норм чинного законодавства. Дані комерційного обліку проходять кілька етапів перевірки та підтвердження їх дійсності, перш ніж вони будуть сертифіковані та взяті для проведення розрахунків на ринку електричної енергії: передача даних, зберігання даних, обробка результатів вимірювання, перевірка результатів вимірювання, валідація даних, профілювання даних, агрегація даних, сертифікація даних, передача даних АР для розрахунків. Всі вони докладно описані в Главі ІХ Кодексу комерційного обліку із зазначенням відповідальних за той або інший етап. Оскільки відповідач, як ППКО, має права відображати дані, отримані з засобів обліку за точками обліку на платформі MMS та вносить туди валідовані дані. У відповідності до пункту 9.9.3. розділу 9.9. Глави ІХ Кодексу комерційного обліку, ППКО (у ролі ОДКО) повинен здійснити валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО. У відповідності до розділу 9.10, АКО може змінити дані зчитані ППКО лише в таких випадках 1) якщо виміряне значення або група виміряних значень були позначені як "недійсні" і до останнього дня надання даних для попередніх розрахунків неможливо було отримати виміряні значення, що пройшли валідацію (тимчасова заміна); 2) якщо виміряне значення або група виміряних значень були позначені як "недійсні" і до останнього дня надання даних для остаточних розрахунків неможливо було отримати виміряні значення, що пройшли валідацію (остаточна заміна); 3) якщо висновок за результатами розгляду повідомлення про суперечку вказує на несправність в одному або більше вузлів обліку і отримати результати вимірювання до їх заміни або ремонту неможливо;4) якщо відсутні результати вимірювання та відповідні дані комерційного обліку з будь-яких підстав (через неможливість доступу до приміщення, де фізично розташований вузол обліку, або якщо при доступі до цих приміщень не вдалося отримати дані з лічильників, або з інших причин); згідно з пунктом 9.10.2. формування оціночних даних комерційного обліку проводиться відповідно до нормативного документа, що розробляється АКО; згідно з пунктом 9.10.3. АКО повинен зберігати всю інформацію, що використовувалась при формуванні оціночних даних, та самі оціночні дані не менше строку позовної давності; згідно з пунктом 9.10.4. усі значення оціночних даних незалежно від підстав заміни даних мають бути позначені як "оціночні". У відповідності до розділу 9.12. агрегація даних передбачає маркування даних як "виміряні" та "оціночні", в залежності від процесу їх отримання. Агрегацію проводить АКО, тобто позивач у справі. У відповідності до розділу 9.13. після проведення всіх перевірок і обчислень, зазначених у цьому Кодексі, АКО визначає значення сертифікованих даних комерційного обліку для кожної ТКО; згідно з пунктом 9.13.2. сертифіковані дані комерційного обліку використовуються АКО у процесі агрегації; згідно з пунктом 9.13.3. сертифіковані дані та агреговані дані комерційного обліку включають, зокрема: 1) для ТКО, обладнаних інтервальними лічильниками, - виміряні або обчислені значення активної енергії та реактивної енергії за кожний розрахунковий період разом із відповідними мітками часу, а також виміряне або обчислене значення для накопиченої активної енергії та реактивної енергії за кожний календарний день (24 години); 2) для ТКО, обладнаних інтегральними лічильниками, - обчислені (профільовані) значення активної енергії за кожний розрахунковий період разом із відповідними мітками часу, а також виміряне або обчислене значення для накопиченої активної енергії за період між двома послідовними зчитуваннями показів лічильника разом з відповідними даними щодо дати та часу зчитування показів. Отже, позивач, як основний учасник ринку порушив норми пункту 9.10 змінив виміряні дані за ТКО (точками обліку) ПОН, вніс невідомо яким чином отримані та на підставі чого розраховані дані, сертифікував їх та прийняв їх для розрахунків на ринку електричної енергії як АР ( адміністратор ринку). Отже, посилання позивача на те, що для розрахунку ним були взяті дані з платформи MMS не тільки не підтверджують апріорі їх вірність, а навпаки підтверджують що сам позивач міг штучно сформувати заборгованість на підставі маніпулювання даними на платформі MMS. До того ж наданий скрін з платформи MMS не містить інформації про споживача, а містить лише місяць, рік та об`єми електричної енергії. Отже, даний доказ є недопустимим в розумінні статей 77-78 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не містить інформації, яка б підтверджувала той чи інший факт. Натомість, саме позивач повинен був надати вихідні дані, на підставі яких він як АКО, агрегував та сертифікував дані, та шляхом яких розрахунків була розрахована заборгованість предметом в даній справі є не лише сума заборгованості, але й об`єми наданих послуг та реальність їх надання. У відповідача виникає обов`язок по оплаті вартості послуг лише у разі реальності їх надання. Отже, позивач всупереч вимог статей 13,74,77,78 Господарського процесуального кодексу України не надав допустимих і достовірних доказів виникнення суб`єктивного права вимоги саме на цю суму за вказаний період. Відповідач оплатив всю вартість отриманих ним послуг, що підтвердив платіжними дорученнями, наданими раніше;

- позивач взагалі не надав зрозумілого розрахунку заборгованості, в якому було б видно в який період в рахунок погашення якої заборгованості позивач відносить здійснені відповідачем оплати. У свою чергу, відповідач надав розрахунок з урахуванням нарахованої заборгованості, з якою відповідач не погоджується та яка нарахована з порушенням норм чинного законодавства (без фактичного надання послуг, про що зазначалось в попередніх заявах та документах). Відповідач звертає увагу на те, що абзац 5 пункту 5.7. договору наданого позивачем, не передбачає такого права позивача, як віднесення оплати за договором із зазначеним призначенням платежу на заборгованість за більш ранні періоди. Більш того, схожий пункт передбачений чинною редакцією договору, яка була затверджена наказом № 343 від 07.06.2024 голови правління НЕК "УКкренерго" (абзац 8 пункту 6.6. договору). Тобто, всі платежі, здійснені до дати набуття чинності даного пункту не можуть бути віднесені на погашення заборгованості з найдавнішим терміном виникнення. В даному випадку всі платежі за спірний період були здійснені протягом 2023 року та грудня - квітня 2024 року - тобто до набуття чинності цієї редакції договору. Також, відповідач зазначає, що позивач викривляє зміст абзацу 8 пункту 6.6 договору. Так, в абзацах 7-8 пункту 5.7. зазначено, що у разі якщо фактичний обсяг оплати користувачем послуги перевищує суму нарахованої вартості послуг по цьому договору, ОСП (за заявою користувача) протягом 5 робочих днів з дня отримання заяви повертає користувачу надлишок коштів або самостійно враховує їх як оплату послуги наступних розрахункових періодів (у випадку відсутності заяви користувача про повернення надлишкових коштів). За наявності заборгованості за цим договором кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном виникнення. При повній сплаті заборгованості минулих періодів надлишок коштів може бути зарахований в оплату пені та штрафних санкцій за наявності письмової згоди користувача. Також, і далі весь пункт за своїм змістом регулює взаємовідносини між сторонами та можливість погашення інших платежів у разі наявності переплати (надлишкових сум). Договір жодним чином не передбачає зміну призначення платежу в односторонньому порядку позивачем і віднесення таких платежів за власним рішенням. Однак, позивач у письмових поясненнях зазначає що вже вчинив такі дії, на власний розсуд розподілив невідомо куди і невідомо на які заборгованості грошові кошти, сплачені за спірний період, чим порушив не лише умови договору, а й норми чинного законодавства. Порядок здійснення безготівкових розрахунків регулюється Цивільним кодексом України, законом і банківськими правилами (частина 4 статті 1088 Цивільного кодексу України). Таким спеціальним законом у сфері безготівкових розрахунків є Закон України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" від 05.04.2001 № 2346-III. Він визначає загальний порядок проведення переказу коштів в межах України, а також встановлює відповідальність суб`єктів переказу. Порядок розрахунків платіжними інструкціями та вимоги до їх заповнення встановлені у Законі України "Про платіжні послуги" та Інструкцією про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг затвердженою Постановою правління національного банку України № 163 від 29.07.2022. Отже, банк не має права вносити будь-які зміни в інформацію, зазначену платником, якщо інше не встановлене законом або банківськими правилами (частина 2 статті 1090 Цивільного кодексу України), а отже, з моменту перерахування грошових коштів на рахунок отримувача внесення змін до призначення платежу такого платіжного доручення стає неможливим. Оплата платником здійснюється на підставі договірних зобов`язань, які встановлені у договорі. Здійснення дій, направлених на перешкоджання виконання обов`язку за договором законодавством забороняються. У разі перешкоджання настання будь-якої обставини, обумовленої договором передбачено правовий наслідок - настання такої обставини. Відповідач, зазначаючи призначення платежу правомірно очікує, що сплачені платежі будуть зараховуватись у відповідності до їх призначення та заборгованість за поточні періоди формуватися не буде, штрафні санкції нараховуватись також не будуть. Такий підхід є вірним як з точки зору бухгалтерського обліку (грошові кошти направляються на виконання певного, конкретного обов`язку, який стороною визнається), так і з точки зору юриспруденції, оскільки вартість ненаданих та безпідставно нарахованих позивачем послуг відповідач не визнавав та не сплачував, доки надання таких послуг та обов`язок оплати не буде встановлений судом. Однак, позивач зазначає, що вчинив дії, не передбачені договором, без погодження із відповідачем, всупереч його волі та в односторонньому порядку самостійно вирішив, які саме зобов`язання виконуються відповідачем, без врахування призначення платежу та врахував оплачені суми в рахунок погашення попередніх заборгованостей, без зазначення певного періоду. Отже, оскільки позивачем не надано докладного, зрозумілого всім сторонам розрахунку заборгованості з наданням вихідних даних для такого розрахунку, а також недобросовісної, суперечливої поведінки позивача щодо маніпулювання даними на платформі MMS, безпідставного перезарахування грошових коштів в невідомому порядку без врахування призначення платежу та факту оплати вартості послуг, які були фактично надані призвело до створення штучної заборгованості, яка виникла внаслідок дій позивача, а не порушення норм чинного законодавства відповідачем.

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшли письмові пояснення (з урахуванням питань, поставлених у відзиві на позовну заяву) (вх. суду №47738/24 від 14.10.2024), в яких він зазначає про те, що відповідач з відзивом на позовну заяву подав письмове опитування в порядку статті 90 Господарського процесуального кодексу України, проте підстави для надання відповідей згідно з вказаною статтею - відсутні, посилаючись на таке:

- відповідно до частини 5 статті 90 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи. Як свідчать обставини даної справи, предметом позову є стягнення з ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" заборгованості за фактично надані послуги у розмірі 2 275 002 грн. 79 коп., з урахуванням інфляційного збільшення та 3% річних. Підставами даного позову є твердження позивача про неналежне виконання відповідачем умов договору про надання послуг з передачі електричної енергії № 0535-02041-ПП від 01.01.2024, укладеного між НЕК "Укренерго" та ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі". Звертаючись у відзиві на позовну заяву із питаннями, відповідач посилається на те, що він не погоджується з обсягами, заявленими позивачем до стягнення та заявляє про технологічні втрати електричної енергії в своїх електричних мережах, якими користується позивач, а тому для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме: перевірки та підтвердження розрахунків об`ємів електричної енергії, вартість передачі якої є предметом дослідження у даній справі. Проте, позивач зауважує, що з урахуванням вузької спеціалізації запропонованих відповідачем питань, останнім у відзиві не наведено достатнього обґрунтування, яке саме значення для справи, має з`ясування обставин, що окреслені в питаннях. Поставлені відповідачем запитання стосуються технічних питань і правової оцінки доводів позивача, а не фактичних обставин, що мають значення для справи, з приводу яких можливе подання заяви свідка. Зокрема, за своїм змістом запропоновані відповідачем питання вже констатують (не встановлені наразі судом) факти існування станом на 24.02.2022 так званої "схеми нормального режиму роботи мереж НЕК "Укренерго" на території Донецької області", за умов документального не доведення їх відповідачем. При цьому з наявних матеріалів справи не можливо встановити, що саме розуміється під вказаною термінологією (чи це якась технічна або нормативна документація, чи це певний майновий комплекс обладнання електричних мереж тощо). Відповідачем не вказано і даних, на підставі яких можливо здійснити встановлення обставин "зміни режиму роботи цих мереж" після 24.02.2022. Послідовно, відповідачем не доводиться, чому обставини, які просить він встановити за допомогою питань, не можуть бути встановлені безпосередньо судом на підставі наявних у справі або поданих додатково сторонами доказів, а також те, що ці обставини дійсно мають значення для справи, зокрема стосуються предмету спору щодо обставин виконання ним зобов`язань за договором. У зв`язку з вказаним, позивач зауважує, що правові підстави позову і правова позиція позивача викладена в його позовній заяві та відповіді на відзив на позовну заяву, з урахуванням пункту 3 частини 5 статті 162, пункту 5 частини 3 статті 165, частини 3 статті 166 Господарського процесуального кодексу України. Порядок розрахунків сторін за договором визначений актами законодавства, зокрема Правилами ринку, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 307 (у редакції постанови НКРЕКП від 24.06.2019 № 1168) (далі - Правила ринку). Позивач наголошує, що при здійсненні розрахунків за договором він дотримувався вимог законодавства, у тому числі Правил ринку та постанови НКРЕКП від 08.04.2020 № 766. Доводи відповідача не спростовують факту допущеного ним порушення строків оплати за договором. При цьому у своєму "письмовому опитуванні" відповідач фактично повторює помилкові доводи, викладені у його відзиві, які вже були спростовані позивачем у відповіді на відзив. Отже, запитання відповідача зводяться до надання йому роз`яснень порядку застосування актів законодавства, зокрема Правил ринку та технічної документації;

- щодо питання № 5, позивач зазначає, що в даному питанні відповідач просить роз`яснити який обсяг електричної енергії був переданий НЕК "Укренерго" мережами ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" в період січня - червня 2024 року. Відповідач у питанні не конкретизує які саме мережі він має на увазі, а відтак питання є нелогічним та змістовно не коректним. Проте, якщо відповідач мав на увазі мережі, з врахуванням межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін, то позивачем долучається Додаток 1 до цих пояснень. Так, позивач долучає фактичні звітні обсяги відпущеної (отриманої) електричної енергії між НЕК "Укренерго" та ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", які було зафіксовано лічильниками комерційного обліку на межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін (помісячно). Окремо у таблиці 1 відображено обсяг втрат у ділянці ПЛ 750 кВ "Донбаська- Запорізька", яка належить НЕК "Укренерго" та яку було використано для побудови транзиту ПЛ 110 кВ. Вищезазначений обсяг втрат було покладено на НЕК "Укренерго;

- щодо питання № 6, позивач зазначає, що з приводу відшкодування вартості технологічних витрат позивач вичерпно відповів у відповіді на відзив на позовну заяву, проте, додатково зазначає, що 17.05.2023 ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" зверталось до НЕК "Укренерго" про компенсацію втрат електроенергії внаслідок зміни режимів роботи мережі. НЕК "Укренерго" листом від 26.05.2023 № 01/25878 надало вичерпну відповідь із зазначеного питання. Згідно з рішенням НКРЕКП від 11.04.2023 № 673 про результати розгляду спору між ТОВ "ДТЕК "Високовольтні мережі" та НЕК "Укренерго" про розподілення втрат у новоствореній ПЛ 750 кВ "Донбаська - Запорізька", сторона, на яку покладаються втрати у електрообладнанні, визначається за майновою належністю вищезазначеного електрообладнання (ділянок ЛЕП, силового обладнання). Створення тимчасових схем живлення по мережі 110 кВ між суміжними операторами системи розподілу (далі - ОСР), збільшення обсягів перетікань електроенергії по ПЛ-110 кВ Донецького регіону через пошкодження обладнання НЕК "Укренерго" призвело до збільшення втрат в розподільчих мережах 110 кВ ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" та суміжних ОСР. Враховуючи наведене, рішення НКРЕКП обсяги втрат у розподільчих мережах не можуть бути покладені на НЕК "Укренерго", як на сторону, яка не має права власності на вищезазначене електрообладнання. Також, згідно з підпунктом 36 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 09.11.2017 № 1388, НЕК "Укренерго" при провадженні ліцензованої діяльності дотримується таких вимог: проводить діяльність з купівлі-продажу електричної енергії виключно для купівлі-продажу електричної енергії з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії на її передачу електричними мережами, балансування, у тому числі з метою надання/отримання аварійної допомоги операторам системи передачі суміжних держав, та врегулювання небалансів. Отже, купівлю-продаж електричної енергії НЕК "Укренерго" (ОСП) з метою компенсації технологічних витрат електричної енергії які виникають у мережі ОСР не передбачено ліцензійними умовами провадження господарської діяльності ОСП.

У підготовче засідання 15.10.2024 з`явилися представники позивача та відповідача.

У вказаному засіданні було відзначено, що сторонами лише 11.10.2024 та 14.10.2024 були подані додаткові пояснення у справі, тому наявна необхідність у наданні часу для ознайомлення з вказаними документами.

Враховуючи вказане, у підготовчому засіданні 15.10.2024 судом протокольно було оголошено перерву до 05.11.2024.

Від відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надійшло клопотання (вх. суду № 51060/24 від 04.11.2024), в якому він зазначає про те, що у поведінці позивача щодо надання відповідей на питання, які зазначені відповідачем у відзиві на позовну заяву, наявні всі ознаки недобросовісності та зловживання процесуальними правами, а також просить суд:

- визнати підстави відмови НЕК "Укренерго" для наданні відповідей на питання, поставлених у відповідності до статті 90 Господарського процесуального кодексу України відсутніми та поданими із пропуском процесуального строку;

- зобов`язати ПрАТ "НЕК Укренерго" надати відповіді на наступні питання, поставлені ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" протягом 10 днів з дати постановлення ухвали:

- Яким чином змінились режими роботи електричних мереж ПрАТ "НЕК Укренерго" на території Донецької області та відповідно перетікання електричної енергії з мереж ПрАТ "НЕК Укренерго", виробників електричної енергії в мережі ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" починаючи з лютого 2022 року в порівнянні із схемою нормального режиму роботи мереж ПрАТ "НЕК Укренерго" на території Донецької області, яка існувала станом на 24.02.2022?

- Чи відновлені всі пошкоджені мережі "НЕК "Укренерго" в Донецькій області, які забезпечували відбір електричної енергії у виробників до 24.02.2022?

- Чи використовує ПрАТ "НЕК "Укренерго" мережі ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" для передачі електричної енергії. Якщо так, то на підставі яких нормативно-правових актів та/або погоджень?

- Чи наявний між сторонами договір про спільне використання технологічних мереж ТОВ"ДТЕК Високовольтні мережі" для передачі ПрАТ "НЕК "Укренерго" електричної енергії мережами відповідача?

- Який обсяг електричної енергії був переданий "НЕК "Укренерго" мережами ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" в період січня - червня 2024 року?

- Чи здійснює ПрАТ "НЕК "Укренерго" відшкодування вартості технологічних витрат ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі", які виникли внаслідок використання мереж відповідача?

- Чи включені у розрахунок обсягу послуги з диспетчерського (оперативно - технологічного управління) за період січень-червень 2024 року понаднормові технологічні витрати в мережі відповідача, які виникли внаслідок використання ПрАТ "НЕК "Укренерго" мереж ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" для передачі електричної енергії. В якому обсязі помісячно?

Від позивача за допомогою системи "Електронний суд" надійшла заява про збільшення розміру (вх. суду № 51152/24 від 05.11.2024), в якій він просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за фактично надані послуги у розмірі 3 147 817 грн. 43 коп., інфляційні втрати у розмірі 27 986 грн. 06 коп., 3% річних у розмірі 67 936 грн. 35 коп. та судові витрати у розмірі 38 924 грн. 88 коп.

В обґрунтування поданої заяви позивач посилається на те, що відповідачем здійснено часткову сплату за надані послуги. Відповідно до додатку 1 до даної заяви надається реєстр оплат. Таким чином, відповідачем протягом липня - жовтня 2024 року проведено сплату боргу за квітень - травень 2024 року та частково погашено борг за червень 2024 року. Станом на 31.10.2024 залишок боргу за червень 2024 року становить 166 772 грн. 05 коп. Крім того, відповідачу виставлені акти надання послуг за період з липня 2024 року по вересень 2024 року, що станом на момент подачі даної заяви залишаються не сплаченими. З врахуванням нових актів та несвоєчасної сплати за надані послуги, заборгованість відповідача складається за період з червня 2024 року по вересень 2024 року та становить 3 147 817 грн. 43 коп. З урахуванням вказаних нових періодів, відповідно позивачем перераховані і розрахунки інфляційних втрат та 3% річних.

У підготовче засідання 05.11.2024 з`явилися представники позивача та відповідача.

У вказаному засіданні розглянуто заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог.

Так, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання.

Оскільки заява про збільшення розміру позовних вимог подана позивачем з додержанням вимог статті 46 Господарського процесуального кодексу України, суд приймає її до розгляду.

Враховуючи вказане, у підготовчому засіданні 05.11.2024 судом протокольно було оголошено перерву до 19.11.2024.

Від відповідача за допомогою системи "Електронний суд" надійшли додаткові пояснення у справі з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог (вх. суду № 53366/24 від 18.11.2024), в яких він просить суд під час розгляду справи врахувати наступне:

- відповідач надає контррозрахунок та повідомляє, що з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог сума незгоди відповідача із виставленими рахунками не змінилась та складається з об`ємів споживання споживача ТОВ "СІС "Сода" щодо законності відображення яких на ПОН розглядається спір в НКРЕКП та ТВЕ в загальному розмірі 2 667,757 МВт*г на загальну суму 1 692 121, 290 грн. Об`єми споживача ТОВ "СІС "Сода" були самостійно перенесені позивачем на підставі його власного рішення, як АКО на ОСР. При цьому таке рішення приймалось позивачем вже після того, як ПОН був ініційований досудовий спір в НКРЕКП, учасниками якого позивач, відповідач та ПОН. Якщо відповідач буде не згодний із рішенням НКРЕКП в цій суперечці, таке рішення НКРЕКП уде оскаржуватись в суді. Тому позов в частині стягнення вартості об`ємів споживача ТОВ "СІС "Сода" з ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" є необґрунтованим та передчасним, оскільки в позивача відсутнє право вимоги щодо цих спірних об`ємів. Оплачувати вартість ТВЕ в розмірі відповідач відмовляється, з причин, які вже зазначались раніше у відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях. Отже, виходячи з даних контррозрахунку відповідач поступово сплачує заборгованість перед позивачем в тій частині, в якій визнає таку заборгованість, в спірній частині відповідач заборгованість не визнає;

- щодо встановлення факту використання позивачем мереж відповідача для передачі електричної енергії, відповідач зазначає, що 05.11.2024 він подав до суду клопотання про визнання підстави відмови Приватного акціонерного товариства "Національна Енергетична компанія "Укренерго" для наданні відповідей на питання, поставлених у відповідності до статті 90 Господарського процесуального кодексу України відсутніми та поданими із пропуском процесуального строку та зобов`язати Приватного акціонерного товариства "Національна Енергетична компанія "Укренерго" надати відповіді на наступні питання, поставлені Товариством з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Високовольтні мережі" протягом 10-ти днів з дати постановлення ухвали. Однак, в судовому засіданні представником позивача було заявлено, що надавати відповіді на запитання вони не планують, оскільки вони не зрозумілі та позивач не володіє інформацією якими мережами передає електричну енергію такі відповіді не можуть бути підписані керівником підприємства у відповідності до чинного законодавства. Також позивач та його представники уникають прямої відповіді на питання щодо використання мереж відповідача для передачі електричної енергії (здійснення господарської діяльності позивача) за рахунок відповідача. ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" надає до суду додаткові докази, які підтверджують доводи відповідача щодо використання мереж відповідача позивачем, а саме: листи-погодження від ПрАТ "НЕК Укренерго" на створення нових ліній та роздруківки з оперативних журналів, які вказують на виконання оперативних перемикань на цих лініях та точки їх приєднання. Створення додаткових ліній було викликано бездіяльністю ПрАТ "НЕК Укренерго", щодо проведення ремонту ПС Травнева 330 та ліній 330 кВт, які здійснювали відбір електричної енергії для її передачі зі Слов`янської ТЕС, Курахівської ТЕС. Окрім того, ТОВ "ДТЕК Високовольтні мережі" зазначає, що транзитні лінії (транзити) відповідача використовувались в тому числі і для приймання, видавання надлишкової потужності (електричної енергії, яка не використовувалась для споживання споживачам відповідача) Слов`янської ТЕС, Курахівської ТЕС. Приймання такої електричної енергії повинно було здійснюватись мережами позивача 330 кВт. Однак, внаслідок їх пошкодження, здійснювалась новоствореними мережами ОСР 110 кВт, що спричинило виникнення додаткових технологічних витрат, які тепер позивач намагається безпідставно та бездоказово стягнути. При цьому, як вбачається з наданих документів, позивачу відома ця ситуація, відомі лінії та схеми електропостачання та передачі електричної енергії, хоча позивач пише у своїх відповідях протилежне. Більш того, представники позивача погоджували підключення та здійснювали оперативно - диспетчерське управління такими мережами. Відповідач, як сторона у спорі дотримуючись принципу змагальності сторін зобов`язаний надати контраргументи та докази, які б вказували на невикористання ним мереж відповідача, або на наявність інших резервних ліній, які відбудовані Позивачем для продовження відбору електричної енергії від Слов`янської ТЕС та Курахівської ТЕС. Однак, такі докази позивачем не надаються, надаються лише бездоказові пояснення щодо того, що позивачу невідомі ні схема передачі ним же електричної енергії, ні яким чином сформувались об`єми послуги у цій справі. Позивачу відомий лише розмір грошових коштів, які він безпідставно нарахував відповідачеві та намагається стягнути без надання відповідних доказів. Така поведінка позивача додатково вказує, що позивач не націлений на встановлення об`єктивної істини у справі, не сприяє встановленню фактів важливих для розгляду справі по суті, а , натомість, навіть приховує інформацію та заважає всіма методами в отриманні інформації судом та стороною.

У підготовче засідання 19.11.2024 з`явився представник відповідача, представник позивача у вказане засідання не з`явився, при цьому судом було враховано, що представник останнього за допомогою телефонного зв`язку повідомив суд, що не має можливості підключитися до системи відеоконференції у зв`язку з відсутністю електропостачання, та як наразі, зокрема, по Дніпропетровській області, введені графіки відключення електропостачання.

У вказаному засіданні судом також було відзначено, що відповідачем подані додаткові пояснення у справі із власним контррозрахунком на заяву про збільшення розміру позовних вимог лише 18.11.2024, тому наявна необхідність у наданні часу для ознайомленням з поданим документом та відкладенні підготовчого засідання у розумний строк.

Також, у вказаному засіданні представник відповідача заявив усне клопотання про надання йому можливості прийняти участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яке було задоволено судом.

Відповідно до частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Також судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Враховуючи наведені вище правові норми та обставини справи, суд дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання в межах розумного строку, оскільки суд позбавлений можливості вирішити питання, передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, а також з метою надання можливості сторонам скористатися процесуальними правами, визначеними статтями 42 та 46 Господарського процесуального кодексу України, та з метою дотримання принципів господарського судочинства, а саме: рівності усіх учасників перед законом і судом та змагальності.

Крім того, з метою участі всіх учасників справи у розгляді справи та забезпечення права сторін на висловлення власної правової позиції, керуючись положеннями статті 197 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає можливим відкласти підготовче засідання, призначивши останнє в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 182, 183, 197, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання в межах розумного строку на 26.11.2024 о 16:20 год.

2. Явку представників учасників справи у підготовче засідання визнати обов`язковою.

3. Повідомити учасників справи, що судове засідання відбудеться 26.11.2024 о 16:20 год. у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань №1-104 (1-й поверх) за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

4. Надати можливість представнику відповідача прийняти участь у судовому засіданні, призначеному на 26.11.2024 о 16:20 год., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

5. Роз`яснити представнику відповідача, що відповідно до частини 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції.

6. Дану ухвалу направити:

- позивачу - в Електронний кабінет в підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи;

- відповідачу - в Електронний кабінет в підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

7. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

8. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення - 19.11.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний - 19.11.2024.

Суддя Ю.В. Фещенко