УХВАЛА

м. Київ

06.11.2024Справа №922/3128/23
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хладопром"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Три Ведмеді"

про захист прав інтелектуальної власності

Суддя Зеленіна Н.І.

Секретар судового засідання Шманьов Т.І.

Представники сторін: відповідно до протоколу судового засідання.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Хладопром" (далі - ТОВ "Хладопром", позивач) звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Три Ведмеді" (з урахуванням заяви про зміну предмета позову) про:

- заборону ТОВ "Три Ведмеді" здійснювати використання позначення "Каштан" стосовно товарів 30 класу МКТП "морозиво", яке порушує права ТОВ "Хладопром" на визнану рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 19.11.2015 у справі № 760/18843/15-ц добре відомою в Україні з 29.09.2000 відносно товарів 30 класу МКТП "морозиво" торговельну марку "Каштан", зокрема, шляхом: заборони нанесення позначення на упаковку, в якій міститься такий товар, етикетку; заборони зберігання товару із нанесеним позначенням із метою пропонування для продажу, заборони пропонування товару із нанесеним позначенням для продажу, заборони продажу такого товару з нанесеним позначенням;

- заборону ТОВ "Три Ведмеді" здійснювати використання позначення "Каштан" стосовно товарів 30 класу МКТП "морозиво", яке порушує права ТОВ "Хладопром" на зареєстровану, в тому числі, стосовно товару 30 класу МКТП "морозиво" торговельну марку "Каштан" за Свідоцтвом України на знак для товарів і послуг від 16.04.2001 № 19356, зокрема, шляхом: заборони нанесення позначення на упаковку, в якій міститься такий товар, етикетку, заборони зберігання товару із нанесеним позначенням із метою пропонування для продажу, заборони пропонування товару із нанесеним позначенням для продажу, заборони продажу такого товару з нанесеним позначенням.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.09.2024 прийнято до розгляду справу №922/3128/23 та призначено підготовче засідання на 02.10.2024.

Через систему "Електронний суд" 09.09.2024 від представника ТОВ "Хладопром" надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

Через систему "Електронний суд" 24.09.2024 від представника ТОВ "Три Ведмеді" надійшли письмові пояснення; клопотання про виклик судового експерта Жили Б.В. для надання пояснень щодо складеного ним висновку експерта за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності №247 від 07.07.2023; клопотання про залучення ОСОБА_1 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору; письмові пояснення

Через систему "Електронний суд" 02.10.2024 від представника ТОВ "Хладопром" надійшли заперечення на письмові пояснення ТОВ "Три Ведмеді", заперечення на клопотання про залучення третьої особи, клопотання про витребування доказів, клопотання про поставлення судовому експерту Жилі Б.В. питань.

Через систему "Електронний суд" 14.10.2024 від представника ТОВ "Хладопром" надійшла заява доповнення до клопотання про витребування доказів.

Через систему "Електронний суд" 06.11.2024 від представника ТОВ "Три Ведмеді" надійшли заперечення на клопотання про витребування доказів та заперечення на заперечення позивача на письмові пояснення.

В підготовчому засіданні 06.11.2024 представник позивача усно заявив клопотання про участь у наступному підготовчому засіданні в режимі відеоконференції та підтримав подане 02.10.2024 клопотання про витребування доказів, і просив їх задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти задоволення клопотання представника ТОВ "Хладопром" від 02.10.2024 про витребування доказів та просив відмовити в задоволенні з підстав необґрунтованості.

Розглянувши клопотання про витребування доказів, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на наступне.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасники справи, крім іншого, мають право подавати докази; брати участь у дослідженні доказів; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами статті 80 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Клопотання представника ТОВ "Хладопром" від 02.10.2024 про витребування доказів мотивоване тим, що в Т.1 а.с. 223-245 даної справи міститься лист-відповідь №210901/13988 від 13.09.2021, яка надавалась адвокатом АО "Дубинський і Ошарова" Сопільняк Вікторією як представником ТОВ "Три Ведмеді" на вимогу заступника голови Антимонопольного комітету України - державного уповноваженого Н. Буроменської від 17.08.2021 №127-26/06-12170, з якого вбачається, що відповідачем надані додатки №№17-20, 45, 46, 48-50, які б додатково підтвердили неправомірне використання відповідачем позначення "Каштан" на упаковках морозива "Три ведмеді Каштан ваніль" та "Три ведмеді Каштан шоколад" на підставі заявок №№m202002650 та m від 11.02.2020 у реєстрації яких ОСОБА_1 відмовлено та невикористання відповідачем позначень згідно свідоцтв України №№121585, 12586 з весни 2021 року у формі, що відрізняється від зазначених зареєстрованих торговельних марок; факти недобросовісності відповідача, намагання ввести суд в оману, так і продаж ТОВ "Три Ведмеді" морозива з неправомірно нанесеним на упаковки морозива виробництва ТОВ "Три Ведмеді" позначення "Каштан" та персональну відповідальність ТОВ "Три Ведмеді" за зміст зазначених упаковок.

Також представник позивача стверджує, що в листі-відповіді №210901/13988 від 13.09.2021 зазначено про те, що додатки №№17-20, 48-50 містять інформацію з обмеженим доступом, а тому у них відсутня можливість отримати від Антимонопольного комітету України такі документи.

Вказане свідчить про те, що представнику ТОВ "Хладопром" про існування листа-відповіді №210901/13988 від 13.09.2021 було відомо з серпня 2023 року, в той час як з клопотання про витребування доказів останній звернувся до суду лише в жовтні 2024 року.

Окрім того, суд наголошує, що в листі-відповіді №210901/13988 від 13.09.2021 ТОВ "Три Ведмеді" зазначило про подане до Антимонопольного комітету України клопотання про віднесення до інформації з обмеженим доступом документів в додатках №№ 12-20, 39, 40, 48-52, 54, 64. Однак матеріали справи не містять доказів того, що Антимонопольний комітет України відніс вказані документи до інформації з обмеженим доступом.

Також необхідно наголосити, що представник позивача просить витребувати документи зазначені в додатках №45, 46 з приводу яких ТОВ "Три Ведмеді" не ставило питання щодо віднесення до інформації з обмеженим доступом.

Вказане дає підстави для висновку, що представник ТОВ "Хладопром" не надав належних доказів щодо неможливості самостійного отримання витребуваних доказів, а саме доказів звернення до Антимонопольного комітету України з відповідними клопотаннями.

Додатково суд наголошує, що представником ТОВ "Хладопром" в клопотанні про витребування доказів, також, не наведено аргументів з урахуванням предмету позову та предмету доказування, належних підстав необхідності залучення до матеріалів справи наведених в клопотанні доказів.

Також в підготовчому засіданні представник ТОВ "Три Ведмеді" підтримав заявлене клопотання від 24.09.2024 про залучення ОСОБА_1 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Представник ТОВ "Хладопром" заперечував проти задоволення клопотання про залучення ОСОБА_1 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

В обґрунтування заяви про залучення третьої особи, представник відповідача зазначає, що у випадку задоволення позовних вимог, відповідач не зможе використовувати торговельні марки за свідоцтвами України НОМЕР_1, НОМЕР_2, а також твори, та як наслідок, виконувати умови ліцензійного договору, а отже, рішення у даній справі вплине на права та обов`язки ОСОБА_1 як власника торговельних марок за свідоцтвами України № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , та автора і власника майнових прав на твори.

Також представник відповідача стверджує, що рішення у даній справі вплине на право ОСОБА_1 як власника торговельних марок за свідоцтвами України № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 надавати дозвіл на використання даних торговельних марок, а також отримувати винагороду за таке використання, перешкоджати неправомірному використанню торговельних марок, в тому числі забороняти таке використання.

Відповідно до частин 1, 2 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Частиною 4 статті 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі у справі за умови, якщо рішення суду, прийняте за наслідками розгляду справи по суті, може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки таких осіб.

Суд оцінивши надані сторонами докази прийшов до висновку, що ряд доказів на які посилається представник позивача, як на підставу своїх вимог, стосуються безпосередньо ОСОБА_1 , а саме на заявки на торгівельні марки №№m202002650, m202002654, наявністю яких обґрунтовує свою позицію щодо невизнання факту використання торгівельних марок за свідоцтвами України НОМЕР_1 та НОМЕР_2.

Отже, з оогляду на предмет розгляду даної справи, суд дійшов висновку, що рішення у даній справі може вплинути на права або обов`язки ОСОБА_1 як власника торговельних марок за свідоцтвами України № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , а тому вважає за необхідне залучити ОСОБА_1 до участі у справі в процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Що стосується клопотання ТОВ "Три Ведмеді" від 24.09.2024 про виклик судового експерта Жили Б.В. для надання пояснень щодо складеного ним висновку експерта за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності №247 від 07.07.2023, суд зазначає наступне.

Обґрунтовуючи клопотання про виклик експерта в судове засідання позивач зазначає, що висновок №247 від 07.07.2023 містить неясності, неповноту дослідження, а також має певні недоліки та неточності, які ускладнюють його об`єктивну оцінку та можуть поставити під сумнів результати дослідження, а тому потребують роз`яснень.

Статтею 98 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

Відповідно до частини 4 статті 69 Господарського процесуального кодексу України експерт зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом та роз`яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи. За відсутності заперечень учасників справи експерт може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Оскільки, представник відповідача має питання щодо того, які саме докази були надані експертам для проведення експертного дослідження, обсяг та методики проведення досліджень, суд вважає, що висновок дійсно потребує роз`ясненню експертом, і такі роз`яснення мають бути надані у справу з метою усунення відповідних сумнівів у сторін та надання судом в подальшому належної оцінки відповідним доказам.

Отже, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, cуд дійшов висновку, що відповідно до частини 5 статті 98 Господарського процесуального кодексу України, є підстави для виклику експерта за клопотанням відповідача, для отримання відповідей на питання учасників справи.

Крім того, суд зазначає, що в клопотанні представника відповідача від 24.09.2024 про виклик експерта містяться запитання до експерта, а також представник позивача клопотанням від 02.10.2024 навів свої питання до експерта, у зв`язку з чим суд в резолютивній частині даної ухвали викладає їх зміст.

Відповідно до статті 104 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на наведене, керуючись частиною 5 статті 86, частиною 4 статті 69 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про необхідність виклику в судове засідання експерта Жили Богдана Володимировича , для надання усних та письмових роз`яснень на запитання учасників справи та суду щодо складених ними висновків за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності.

Відповідно до частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Відповідно до частин 2, 3 статті 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні. У зв`язку із заміною неналежного відповідача, залученням співвідповідача такі особи мають право подати клопотання про розгляд справи спочатку не пізніше двох днів з дня вручення їм відповідної ухвали. Якщо таке клопотання не буде подане у вказаний строк, суд продовжує розгляд справи. У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Отже, в зв`язку з необхідністю викликати судового експерта для дачі роз`яснень щодо наданого ним висновку, дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 8, 13, 14, 15 Господарського процесуального кодексу України, суд на підставі статті 183 Господарського процесуального кодексу України дійшов висновку про необхідність відкладення підготовчого судового засідання та виклик експерта в судове засідання для дачі роз`яснень.

Також в підготовчому засіданні 06.11.2018 представник позивача усно заявив клопотання про участь в наступному засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 197 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Згідно частин 11, 12 статті 197 Господарського процесуального кодексу України, використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Винесення ухвали про розгляд справи в режимі відеоконференції є правом суду, яке реалізується за наявності технічної можливості для проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі, в якій дана сторона бере участь.

Так, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається виключно судом, що розглядає господарську справу. При цьому, випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в законі не визначені.

Необхідність здійснення відеоконференції, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від них причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Тобто, призначення судового засідання у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник процесу не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Заявник, у свою чергу, не позбавлений права подати докази, письмові пояснення та клопотання через відділ діловодства суду, або направляти їх поштою.

Обґрунтування заяви позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції не свідчать про обов`язковість проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Окрім того, суд визнає явку позивача обов`язковою.

Учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Керуючись статтями 49, 50, 69, 74, 81, 98, 104, 121, 182, 183, 202, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Долучити до матеріалів справи додаткові докази надані ТОВ "Хладопром" клопотанням від 09.09.2024 та письмові пояснення ТОВ "Три Ведмеді" від 24.09.2024, заперечення на письмові пояснення ТОВ "Хладопром" від 02.10.2024.

2. Клопотання ТОВ "Три Ведмеді" від 24.09.2024 про залучення ОСОБА_1 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - задовольнити.

3. Залучити до участі у справі ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

4. Зобов`язати позивача направити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 копію позовної заяви із додатками та надати суду докази направлення.

5. Встановити третій особі строк для подання до суду письмових пояснень по суті спору у строк до 06.12.2024.

6. Клопотання ТОВ "Три Ведмеді" від 24.09.2024 про виклик судового експерта Жили Богдана Володимировича в судове засідання - задовольнити.

7. Відмовити ТОВ "Хладопром" у задоволенні клопотання про витребування документів від 02.10.2024.

8. Відмовити ТОВ "Хладопром" у задоволенні усного клопотання від 06.11.2024 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

9. Попередити експерта про кримінальну відповідальність за надання неправдивих висновків та роз`яснень.

10. Зобов`язати експерта надати роз`яснення в письмовому вигляді у строк до 06.12.2024 щодо запитань відповідача:

1) Чи було відомо експерту Жилі Б.В. про свідоцтва України №№ 121586, 121585 та чи вплинуло б їх дослідження на отримані експертом висновки?

2) У випадку схвальної відповіді, чому експертом не було виконано обов?язок передбачений п.2.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та не вказано про свідоцтва України №№ 121586, 121585 як факти, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання?

3) На підставі яких документів експерт Жила Б.В. робить висновок про належність Позивачу прав на добре відому торговельну марку "КАШТАН"?

4) Чим аргументована відсутність порівняння комбінованих позначень, з яких складається "оформлення фронтальної сторони упаковки" морозива "Каштан ваніль ТРИ ВЕДМЕДІ" та "Каштан шоколад ТРИ ВЕДМЕДІ" з торговельною маркою № 19356 та знаком "КАШТАН", визнаним добре відомим, в цілому?

5) Чи може один елемент займати домінуюче положення і не бути при цьому "істотним елементом"?

6) Чи може позначення "Три ведмеді", досліджуваного комбінованого позначення мати домінуюче положення одночасно з будь-яким іншим "істотним елементом"?

7) Чи впливає на визначення домінуючого елемента факт визнання свідоцтва України № 19356 таким, що втратив розрізняльну здатність для товарів "морозиво", встановлений рішенням Господарського суду міста Києва від 21.12.2023 р. у справі № 910/6518/19?

8) На підставі яких документів судовий експерт дійшов висновку, що існує можливість сплутування споживачами порівнюваних позначень?

9) Чи може придбання досліджуваних експертом упаковок морозива, виробництва Відповідача, додаткової розпізнавальної здатності в процесі їх активного використання вплинути на встановлення схожості спірних позначень та чи досліджувалось експертом дане питання?

11. Зобов`язати експерта надати роз`яснення в письмовому вигляді у строк до 06.12.2024 щодо запитань позивача:

1) Чи достатньо було Вам як експерту надано матеріалів для складання Висновку експерта № 247 від 07.07.2023 року за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності?

2) Чи була у Вас як у експерта необхідність у отриманні додаткової інформації (матеріалів) для складання Висновку експерта № 247 від 07.07.2023 року за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності?

3) Вказати чи впливає цитування п.п. п.п. 3.1, 3.6, 3.7. ДСТУ 4735:2007, зазначених на сторінці 32 Висновку експерта № 247 від 07.07.2023 року за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності на висновки за результатами проведеної експертизи? Чи посилання на зазначені пункти ДСТУ мають суто довідковий характер?

4) Вказати причини (підстави) не дослідження позначення "Каштан" на предмет загальновживаності "як позначення товарів і послуг певного виду" шляхом дослідження інформаційної бази "Укрпатенту, а також довідково-пошуковий апарат та відповідні офіційні видання"?

5) Вказати причини (підстави) не дослідження підстав використання позначення "Каштан" "серед ряду виробників", в результаті чого на думку Відповідача по справі № 922/3128/23 позначення "Каштан" "втратило розрізняльну здатність, а споживачами сприймається виключно в поєднанні з торговельними марками виробника того чи іншого морозива "Каштан";

6) Вказати причини (підстави) проведення аналізу "істотності елементу "Каштан" без порівняння за твердженням Відповідача "елементу в складі комбінованих позначень, а не позначення в цілому"?

12. Викликати в підготовче засідання судового експерта Жилу Богдана Володимировича (01033, а/с, Київ) для надання усних та письмових роз`яснень на запитання учасників справи та суду щодо складеного висновку експерта №247 від 07.07.2023 за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності.

13. Визнати явку представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Хладопром" у судове засідання обов`язковою.

14. Відкласти підготовче засідання на 11.12.2024 на 14:15 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-Б, зал №2.

15. Викликати учасників справи у підготовче засідання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Н.І. Зеленіна