ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"13" листопада 2024 р. м. ХарківСправа № 922/1981/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калантай М.В.

при секретарі судового засідання Почуєвій А.А.

розглянувши заяву від 30.10.2024 Харківського державного дослідного протезного підприємства про розстрочення виконання рішення у справі

за позовом Комунального підприємства "Харківські теплові мережі", м.Харків
до Харківського державного дослідного протезного підприємства, м.Харків
про стягнення 226 872,37 грн.
за участю представників:

від позивача: Підгорний Б.Б.

від відповідача: Шулікіна-Ісаковіч О.Ю.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 09.08.2024 у даній справі стягнуто з Харківського державного дослідного протезного підприємства (надалі - відповідач) на користь Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" (надалі - позивач) 218109,22грн. заборгованості, 3259,83грн. 3% річних, 5503,32грн. інфляційних, 2722,47грн. судового збору.

30 серпня 2024 року Господарським судом Харківської області на виконання вищевказаного рішення видано відповідний наказ.

31 жовтня 2024 року від відповідача надійшла заява, в якій він просить розстрочити виконання Господарського суду Харківської області від 09.08.2024 у справі №922/1981/24 згідно з наступним графіком: до 30.11.2024 - 15 984,97; до 31.12.2024 - 15 984,97; до 31.01.2025 - 15 984,97; до 28.02.2025 - 15 984,97; до 31.03.2025 - 15 984,97; до 30.04.2025 - 15 984,97; до 31.05.2025 - 15 984,97; до 30.06.2025 - 15 984,97; до 31.07.2025 - 15 984,97; до 09.08.2025 - 15 984,97.

Ухвалою від 31.10.2024 дану заяву прийнято до розгляду та призначено судове засідання на 08.11.2024.

У підготовчому засіданні 08.11.2024 судом оголошено перерву до 13.11.2024.

11 листопада 2024 року від позивача надійшла заява, в якій він повідомив, що після ухвалення рішення відповідачем було сплачено 63129,20грн., з яких: 51643,58грн. заборгованості; 3259,83грн. 3% річних; 5503,32грн. інфляційних; 2722,47грн. судового збору. На теперішній час сума заборгованості становить 166465,64грн.

12 листопада 2024 року від відповідача надійшла заява, в якій він погодився з наданими позивачем відомостями щодо фактичного погашення боргу та надав уточнений графік розстрочення, який просить затвердити суд, а саме: до 30.11.2024 - 16 646,50 грн; до 31.12.2024 - 16 646,50 грн; до 31.01.2025 - 16 646,50грн; до 28.02.2025 - 16 646,50 грн; до 31.03.2025- 16 646,50 грн; до 30.04.2025 - 16 646,50 грн; до 31.05.2025 - 16 646,50 грн; до 30.06.2025 - 16 646,50 грн; до 31.07.2025 - 16646,50грн; до 09.08.2025 - 16 647,14 грн.

Судом прийнято вищевказані заяви сторін, у зв`язку з чим заява відповідача про розстрочення виконання рішення розглядається судом з урахуванням уточненого ним графіку.

У судовому засіданні 13.11.2024 представник відповідача просила суд задовольнити заяву про розстрочення виконання рішення.

Представник позивача у даному судовому засіданні проти задоволення даної заяви не заперечував, однак просив врахувати фактичний розмір існуючої заборгованості.

Розглянувши заяву відповідача про розстрочення виконання рішення, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Так, суд враховує що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022 в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово було продовжено та він діє до тепер.

Відповідач територіально знаходиться біля кільцевої дороги м.Харкова та в перші місяці війни, зокрема у лютому, березні та квітні, тобто в період утворення боргу, перебувало у зоні досягнення "Градів" та касетних обстрілів. На території підприємства не знаходився жоден з працівників, через реальну небезпеку для їх життя та здоров`я, господарська діяльність була фактично паралізованою. Більш того, деякі приміщення на території підприємства зазнали пошкоджень через збройну агресію ворожої держави.

Під час першого візиту попереднього директора на територію ХДДПП Міщенка Сергія Олексійовича 24.03.2022 ним було встановлено та зафіксовано наявність пошкоджень внаслідок ворожих обстрілів. Зазначене підтверджується доданими до заяви відповідача відеофіксацією та заявою свідка ОСОБА_1 .

Відповідач також зазначає, що Український науково-клінічний центр протезування та реабілітації, який знаходиться в одному й тому самому приміщенні з ХДДПП та має єдину адресу: АДРЕСА_1 було евакуйовано з м.Харкова в інші області через виняткову небезпеку та неможливість провадження господарської діяльності за вказаною адресою.

Зазначені обставини обумовили те, що заборгованість, яка була предметом розгляду у даній справі, фактично утворилася внаслідок непередбачених обставин та в умовах фактичної неможливості її погасити на той час.

Відповідач наголошує, що Торгово-промислова палата України у Листі від 28.02.2022 засвідчила військову агресію Російської Федерації проти України обставиною непереборної сили та підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Зокрема, через часті обстріли, триваючу потенційну загрозу ворожого наступу, часті довготривалі повітряні тривоги, відключення електроенергії, психологічний тиск на працівників підприємства внаслідок існуючої військової небезпеки, через значну кількість осіб, які вимушено рятуються за кордоном, тощо - підприємство відповідача перебуває в стані виняткових надзвичайних обставин і до тепер.

Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджених Наказом №309 Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022, громада м.Харкова залишається територією можливих бойових дій.

Таким чином, у відповідача немає об`єктивної можливості провадити свою господарську діяльність у повному обсязі.

Зазначені обставини негативно вплинули на фінансовий стан відповідача, що підтверджують надані ним до суду звіти про фінансові результати за 2022 р., 2023 р. та 9 місяців 2024 р., з яких вбачається збитковість його господарської діяльності за час її провадження в період воєнного стану.

У зв`язку з цим суд вважає обґрунтованими доводи відповідача про об`єктивну неможливість виконання рішення у даній справі шляхом одномоментного стягнення суми заборгованості.

Суд також враховує, що відповідачем частково погашено заборгованість в розмір 63129,20грн., з яких: 51643,58грн. заборгованості; 3259,83грн. 3% річних; 5503,32грн. інфляційних; 2722,47грн. судового збору. На теперішній час сума заборгованості становить 166465,64грн.

Дані обставини свідчать про те, що відповідач має намір погасити наявний борг, однак, через скрутний фінансовий стан, дійсне погашення зазначеної заборгованості можливе саме при її розстроченні. Водночас позбавлення ХДДПП можливості розстрочити наявний борг фактично унеможливить подальшу господарську діяльність та позбавить його працівників роботи.

Таким чином, відповідачем доведено наявність підстав для надання розстрочення виконання рішення у даній справі.

У рішенні Конституційного Суду України №5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що відстрочення або розстрочення виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

При цьому затримка у виконанні рішення не повинна бути надто тривалою та такою, що порушує саму сутність права, яке захищається п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (рішення ЄСПЛ у справі "Іммобільяре Саффі проти Італії", заява №22774/93, п. 74).

За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення п. 1 ст. 6 Конвенції (ухвала ЄСПЛ від 07.10.2003 у справі "Корнілов та інші проти України", заява №36575/02, тривалість виконання вісім місяців). І навіть два роки та сім місяців не визнавались надмірними і не розглядалися як такі, що суперечать вимогам розумного строку, передбаченого ст. 6 Конвенції (ухвала від 17.09.2002 у справі "Крапивницький та інші проти України", заява № 60858/00).

При цьому для з`ясування обставин чи є період виконання рішення надмірно тривалим, варто звернути увагу на особливі обставини кожної справи.

Розстрочення виконання рішення суду має здійснюватися з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника, а також з метою недопущення невиконання рішення суду на користь кредитора. Тобто, важливим є досягти балансу інтересів сторін.

Таким чином, необхідною умовою задоволення заяви про надання розстрочки або відстрочки виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, у зв`язку з цим господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочки.

Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки або відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення. Отже, питання щодо надання розстрочки або відстрочки виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

При цьому господарське процесуальне законодавство надає суду право відстрочити або розстрочити виконання судового рішення, але таке розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.01.2020 у справі №910/1180/19 та від 03.09.2020 у справі №905/30/16 питання про відстрочення / розстрочення виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів обох сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку розстрочення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що надання розстрочення виконання рішення у даній справі забезпечить можливість його реального виконання без додаткового погіршення фінансового стану боржника. При цьому ХДДПП за таких умов буде мати можливість вжити всіх вичерпних заходів для погашення заборгованості перед позивачем шляхом здійснення щомісячних платежів, не припиняючи своєї господарської діяльності.

В свою чергу, заходи з примусового стягнення всієї суми заборгованості суттєво погіршать майнове становище відповідача та можуть створити реальну загрозу повного зупинення його виробничої діяльності, і як наслідок, до неспроможності здійснювати фінансування власної виробничої діяльності, що призведе до повної неможливості виконати рішення суду, що буде мати негативні наслідки і для позивача.

Частиною 5 статті 331 ГПК України визначено, що розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

За таких обставин, а також враховуючи відсутність заперечень з боку позивача в частині наведеного відповідачем графіку розстрочення, суд вважає за можливе розстрочити виконання рішення у даній справі у відповідності до графіку, наведеного відповідачем у його заяві від 12.11.2024.

Надання такого розстрочення виконання рішення суд вважає оптимальним та таким, що забезпечить належне дотримання інтересів обох сторін, дозволить виконати рішення суду у даній справі.

Відповідно до частини 7 статі 331 ГПК України про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

Керуючись статтями 234, 240, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву від 30.10.2024 Харківського державного дослідного протезного підприємства про розстрочення виконання рішення задовольнити.

Розстрочити виконання рішення Господарського суду Харківської області від 09.08.2024 у справі №922/1981/24 згідно з наступним графіком:

до 30.11.2024 - 16 646,50грн.;

до 31.12.2024 - 16 646,50грн.;

до 31.01.2025 - 16 646,50грн.;

до 28.02.2025 - 16 646,50грн.;

до 31.03.2025 - 16 646,50грн.;

до 30.04.2025 - 16 646,50грн.;

до 31.05.2025 - 16 646,50грн.;

до 30.06.2025 - 16 646,50грн.;

до 31.07.2025 - 16 646,50грн.;

до 09.08.2025 - 16 647,14грн.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі вирішення питання без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повної ухвали.

Повна ухвала складена 14.11.2024.

Суддя Калантай М.В.