ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.2024м. ДніпроСправа № 905/868/24

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Перової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) представників сторін, матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК", м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д,

до Фізичної особи-підприємця Галли Ірини Олександрівни, АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

про стягнення заборгованості за кредитним договором

ОБСТАВИНИ СПРАВИ :

Акціонерне товариство Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом до Фізичної особи-підприємця Галли Ірини Олександрівни про стягнення заборгованості за договором № б/н від 17.09.2019 у розмірі 63 027,24грн, з яких: 50 550,30грн - заборгованість за кредитом, 10 527,09грн - заборгованість за процентами за користування кредитом, 1 949,85 грн - заборгованість з комісії за користуванням кредитом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.06.2024 для розгляду даної справи визначено суддю Кучеряву О.О.

З метою забезпечення гарантії права відповідача на справедливий суд, елементом якого є право знати про наявність позовної заяви, ухвалою від 17.06.2024 Господарський суд Донецької області звернувся до Державної міграційної служби України, Національної соціальної сервісної служби України, Державної прикордонної служби України, Державної податкової служби України із запитом про надання інформації щодо місця перебування та місця проживання особи, щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи тощо.

10.07.2024 на адресу суду від Державної міграційної служби України надійшов лист, в якому повідомлено, що за наявною в ДМА інформації місце проживання ОСОБА_1 АДРЕСА_2 зареєстровано 24.05.2025 за адресою: АДРЕСА_2 .

10.07.2024 на адресу суду від Державної податкової служби України надійшов лист, в якому повідомлено, що Галла Ірина Олександрівна (РНОКПП НОМЕР_1 ) перебуває на обліку в контролюючих органах як фізична особа-підприємець та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно інформації Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, наданої на запит суду, місцезнаходженням Фізичної особи-підприємця Галли Ірини Олександрівни є: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 19.08.2024 у справі № 905/868/24 передані матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк ПРИВАТБАНК до відповідача Фізичної особи-підприємця Галли Ірини Олександрівни про стягнення 63 027,24 гривень з доданими до неї документами - за територіальною підсудністю до Господарського суду Дніпропетровської області (вул. Володимира Винниченка, 1, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49027).

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2024 справу № 905/868/24 передано на розгляд судді Перовій О.В.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.09.2024 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

23.09.2024 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить у задоволенні заявлених позовних вимог в частині заборгованості за процентами за користуванням кредитом у розмірі 10527,09 грн та заборгованості з комісії за користуванням кредитом у розмірі 1949,85 грн відмовити в повному обсязі, а в частині заборгованості за кредитом у розмірі 50550,30 грн розстрочити виконання рішення господарського суду Дніпропетровської області у справі № 905/868/24 на три роки шляхом сплати щомісячно по 1404,18 грн.

04.11.2024 до суду через систему «Електронний суд» від позивача надійшли заперечення на заяву про відстрочку виконання рішення, в яких позивач просить суд відмовити в задоволенні заяви про відстрочку виконання рішення, поновити строк та повторно долучити до матеріалів справи копію заявки на отримання послуг «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький» від 17.09.2019.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.11.2024 витребувано у позивача витяг з "Умов та правил надання банківських послуг" станом на 17.09.2019 з пунктами підрозділу 3.2.6. Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця Підприємницький, оригінал анкети-заяви клієнта Фізичної особи-підприємця або особи яка провадить незалежну професійну діяльність про приєднання до умов і правил надання банківських послуг, у відповідача оригінал анкети-заяви клієнта Фізичної особи-підприємця або особи яка провадить незалежну професійну діяльність про приєднання до умов і правил надання банківських послуг.

11.11.2024 до суду через систему «Електронний суд» від позивача надійшла заява з доданими до неї документами.

Відповідно до статті 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Отже у статті 248 ГПК України законодавець визначив межі розумного строку для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, а саме: не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Крім того, згідно з частинами другою, третьою статті 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 ГПК України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Відповідно до частини восьмої статті 252 ГПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Згідно з частиною четвертою статті 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті,

ВСТАНОВИВ:

17.09.2019 Фізична особа-підприємець Галла Ірина Олександрівна підписала кваліфікованим електронним підписом заявку на отримання послуги «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький», відповідно до якої вона просила АТ КБ „Приватбанк надати кредит шляхом встановлення кредитного ліміту на рахунку НОМЕР_2 на наступних умовах: мета кредиту - поповнення оборотних коштів і здійснення поточних платежів Клієнта; вид кредиту - овердрафтовий кредит; мінімальний розмір ліміту 10 000,00грн; максимальний розмір ліміту 100 000,00 грн; розмір відсоткової ставки - 30 %; розмір щомісячної комісії (в т.ч. в пільговий період) - 0,5 % від суми максимального сальдо кредиту, що існувало на кінець банківського дня, в будь-який з днів за попередній місяць; пільговий період 55 днів; термін користування кредитом - 12 місяців.

За змістом заявки на отримання послуги від 17.09.2019, підписанням цієї заявки Клієнт на підставі статті 634 Цивільного кодексу України у повному обсязі приєднується до Умов та Правил надання послуги «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький», що розміщені на офіційному сайті АТ КБ Приватбанк у мережі інтернет, та які разом із заявою на відкриття рахунку та анкетою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (далі - Умови), цією заявкою становлять кредитний договір між Банком та Клієнтом, примірник якого Клієнт отримав шляхом самостійного роздрукування. Підписанням цієї Заявки Клієнт висловлює свою пряму і безумовну згоду на встановлення Банком будь-якого розміру Кредитного ліміту за послугою «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький». Розмір ліміту може бути змінений Банком в односторонньому порядку, передбаченому умовами, у разі зниження надходжень грошових коштів на поточний рахунок або настання інших факторів, передбачених внутрішніми нормативними документами Банку. Кредитний договір вступає в силу з моменту підписання Клієнтом цієї заявки шляхом накладення електронного цифрового підпису у «Приват24» для бізнесу (а.с.67).

Відповідно до пунктів 3.2.6.1. Банк за наявності вільних грошових коштів зобов`язується надати Клієнту овердрафтовий кредит шляхом встановлення кредитного ліміту (далі - Ліміт) на поточний рахунок Клієнта (далі - Кредит) в порядку та на умовах, визначених даними Умовами та Правилами (далі - Умови). Техніко-економічне обґрунтування Кредиту фінансування поточної діяльності фізичної особи-підприємця (далі - ФОП). Розмір Кредиту від 10 000 грн до 100 000 грн.

Кредит надається на поповнення оборотних коштів і здійснення поточних платежів Клієнта, в межах Ліміту. Банк здійснює обслуговування Ліміту Клієнта, що полягає у проведенні його платежів понад залишок коштів на поточному рахунку Клієнта, за наявності вільних грошових ресурсів за рахунок кредитних коштів в межах Ліміту шляхом дебетування поточного рахунку. При цьому утворюється дебетове сальдо. Кредит надається в обмін на зобов`язання Клієнта з повернення кредиту, сплаті відсотків та інших платежів за цим Договором (3.2.6.1.2.).

Клієнт приєднується до Послуги шляхом підписання Заяви на відкриття рахунку та анкети про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг та Заявки на отримання Кредиту в Приват24 для бізнесу із використанням ЕЦП/КЕП, що разом з цими Умовам та Правилами становлять Кредитний договір. Клієнт Банку, який приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в повному обсязі шляхом підписання іншої заяви або документа та має відкритий поточний рахунок в Банку, приєднується до Послуги шляхом підписання Заявки на отримання Кредиту в Приват24 для бізнесу із використанням ЕЦП/КЕП. Приєднання до цього Договору є прямою і безумовною згодою Клієнта щодо встановлення Банком будь-якого розміру Кредитного ліміту (3.2.6.1.3.).

Розмір Ліміту розраховується відповідно до затвердженої внутрішньобанківської методики на підставі даних про рух грошових коштів по поточному рахунку, платоспроможності, кредитної історії та інших показників відповідно до внутрішньобанківських нормативів та положень і нормативних актів Національного банку України (3.2.6.1.4.).

Ліміт встановлюється Банком на кожний операційний день. У випадку зниження Банком Ліміту в односторонньому порядку, передбаченому цими Умовами, Клієнт зобов`язується здійснювати погашення Кредиту шляхом сплати мінімального щомісячного платежу, який розраховується як 10% від дебетового сальдо , що існувало на останнє число звітного місяця(минулого місяця), та заборгованості за комісією згідно п.3.2.6.3.6. Погашення мінімального щомісячного платежу за звітний місяць здійснюється з першого по останнє число місяця, що слідує за звітним (3.2.6.1.5.).

Сторони узгодили, що для повідомлення Клієнта про розмір Ліміту за цим Договором, Банк на свій вибір здійснює повідомлення Клієнта: в письмовій формі або через встановлені засоби електронного зв`язку Банку і Клієнта (системи клієнт-банк, Інтернет-банку «Приват24», мобільний додаток Приват24, SMS-повідомлення або інших). Сторони узгодили, що Банк має право на свій розсуд обирати та використовувати будь-який із способів, визначених цим пунктом, для будь-яких повідомлень, що повинні бути здійснені Банком згідно цього Договору (3.2.6.1.6.).

Сторони узгодили, що Ліміт може бути змінений Банком в односторонньому порядку, передбаченому цими Умовами, у разі зниження надходжень грошових коштів на поточний рахунок або настання інших факторів, передбачених внутрішніми нормативними документами Банку. Приєднавшись до цих Умов, Клієнт висловлює свою згоду на те, що зміна Ліміту проводиться Банком в односторонньому порядку шляхом повідомлення Клієнта в порядку, передбаченому п.3.2.6.1.6. цих Умов (3.2.6.1.7.).

Проведення платежів Клієнта у порядку обслуговування Ліміту проводиться Банком протягом одного року з моменту приєднання Клієнта до Договору. При порушенні Клієнтом будь-якого із зобов`язань, передбачених цими Умовами, Банк на свій розсуд має право змінити умови кредитування, встановивши інший термін повернення Кредиту. При належному виконанні Клієнтом зобов`язань, передбачених цими Умовами, за відсутності заперечень Клієнта, проведення платежів Клієнта у порядку обслуговування Ліміту може бути продовжено Банком на той самий строк. Продовження обслуговування Ліміту відповідно до цього пункту можливе за умови наявності дня, по закінченні якого на поточному рахунку зафіксовано нульове або позитивне дебетове сальдо та погашено відсотки та комісія (3.2.6.1.8.).

Банк має право достроково стягнути Кредит, комісію і відсотки в порядку, передбаченому п.п. 3.2.6.2.3.14 (3.2.6.2.3.10.).

За користування Кредитом в період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку Клієнта при закритті банківського дня Клієнт сплачує відсотки від розміру усієї заборгованості за Договором. Розмір відсотків визначено Тарифами Банку, що є невід`ємною частиною Договору (3.2.6.3.1.).

Сплата відсотків за користування Кредитом, розрахованих згідно з п.п. 3.2.6.3.1., 3.2.6.3.4., проводиться в порядку, зазначеному в п.3.2.6.2.1.5., 3.2.6.3.14.. Відсотки, несплачені після закінчення періоду безперервного користування Кредитом, вважаються простроченими (крім випадків розірвання Договору згідно з п. 3.2.6.2.3.12.). Сплата відсотків може бути проведена Клієнтом також з інших належних йому рахунків у встановленому законом порядку (3.2.6.3.5.).

Погашення Кредиту, сплата відсотків, комісії, неустойки здійснюється в гривні відповідно до цих Умов (3.2.6.3.8.).

Строк користування Кредитом становить 12 місяців. Сторони узгодили, що Банк має право пролонгувати строк користування Кредитом на аналогічний строк за умови наявності дня, по закінченні якого на поточному рахунку зафіксовано нульове або позитивне дебетове сальдо та погашено відсотки та комісія (3.2.6.5.1.).

Як вбачається з виписки по рахунку відповідача за період з 17.09.2019 по 20.05.2024, 01.07.2022 АТ КБ „Приватбанк було віднесено грошові кошти у розмірі 50 550,30грн. на прострочку відповідача (а.с.52 зі зворотньої сторони).

При цьому, згідно інших виписок за період з 17.09.2019 по 20.05.2023, сума нарахованих відповідачу процентів за користування кредитними коштами становить 10 527,09грн (а.с.53 зі зворотньої сторони а.с.58), заборгованість з комісії - 1 949,85грн (а.с.53).

Фактичне нарахування процентів було розпочато АТ КБ „Приватбанк з 26.05.2022 (а.с.51), комісії з 01.07.2022 (а.с.53).

13.07.2021 Фізична особа-підприємець Галла Ірина Олександрівна підписала кваліфікованим електронним підписом анкету-заяву клієнта фізичної особи-підприємця або особи, яка провадить незалежну професійну діяльність про приєднання до умов Правил надання банківських послуг. Вказана заява містить інформацію про контактні дані відповідача, адресу проживання, розмір доходу тощо.

Оцінивши подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи у їх сукупності, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог з огляду на таке,

Предметом доказування у даній справі є встановлення обставин підписання заявки на отримання послуг «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький», погодження кредитного ліміту, графіків погашення заборгованості та сплати процентів, комісії, факт видачі кредиту, строк користування кредитом, наявність прострочень повернення кредитних коштів.

Згідно зі статтею 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

Частиною першою статті 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина перша статті 202 ЦК України визначає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

При цьому за правилами статті 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

У відповідності до частини другої статті 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, у тому числі і з договорів.

Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до частини першої статті 179 Господарського кодексу України майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.

Статтею 193 ГК України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Статтею 530 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Частиною другою статті 1054 ЦК України передбачено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 („Позика), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Згідно з частиною першою статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суми позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої якості.

Водночас вимогами частини першої статті 1049 Цивільного кодексу України встановлено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.

Статтями 610, 612 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Господарським судом під час вирішення даного спору встановлено, що 17.09.2019 між Фізичною особою-підприємцем Галлою Іриною Олександрівною та АТ КБ „Приватбанк укладений кредитний договір, за умовами якого Банк зобов`язався видати відповідачу овердрафтовий кредит, максимальний розмір ліміту якого не має перевищувати 100 000,00 грн.

Згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 20.05.2022 внесено запис при припинення підприємницької діяльності Фізичної особи-підприємця Галли Ірини Олександрівни, за власним рішенням (а.с.106).

За змістом статей 51, 52, 598-608 ЦК України, статей 202-208 ГК України, статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» однією з особливостей підстав припинення зобов`язань для фізичної особи-підприємця є те, що у випадку припинення суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи (виключення з реєстру суб`єктів підприємницької діяльності) її зобов`язання за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за нею як за фізичною особою, оскільки фізична особа не перестає існувати, тому фізична особа має відповідати за своїми зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном.

08.05.2024 внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про реєстрацію фізичної особи ОСОБА_1 як підприємця (а.с.112).

АТ КБ „Приватбанк належним чином виконав прийняті на себе зобов`язання, що підтверджується випискою по банківському рахунку відповідача за період з 17.09.2019 по 20.05.2024, згідно якої заборгованість за виданим Банком кредитом на кінець звітного періоду складає 50 550,30грн.

Отже станом на день прийняття рішення у справі за відповідачем рахується прострочена заборгованість за тілом кредиту у розмірі 50 550,30грн, яка визнається відповідачем, підтверджується матеріалами справи, тому підлягає до стягнення.

Щодо стягнення заборгованості з процентів та комісії за користуванням кредитом.

При вирішенні питання про наявність правових підстав для задоволення заявлених АТ КБ „ПриватБанк позовних вимог у вказаній частині, господарський суд виходить з наступного.

Стверджуючи про наявність підстав для нарахування процентів та комісії, позивач посилається на Умови та Правила надання банківських послуг.

Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (частина перша статті 1048 ЦК України).

Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (частини перша, друга статті 1056-1 ЦК України).

У заявці на отримання послуг "Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця "Підприємницький" встановлений розмір відсоткової ставки у розмірі 30 % та зазначено про приєднання відповідача до умов, проте обрахування застосування такої відсоткової ставки вказана заявка не містила, так само як і не встановлювала пільговий період повернення кредитних коштів, позичених відповідачем, строку кредитування, чіткої встановленої банком суми кредиту. При цьому, долучений до позовної заяви позивачем витяг з "Умов та правила надання банківських послуг" не містить підпису відповідача, а тому не може вважатися саме частиною кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви.

Подібний висновок наведений Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 17.07.2020 у справі № 910/8189/19.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.04.2023 у справі № 910/4518/16 виснувала, що сторони, уклавши кредитний договір, мають легітимні очікування щодо належного його виконання. Зокрема, позичальник розраховує, що протягом певного часу він може правомірно користуватися кредитом, натомість кредитор розраховує, що він отримає плату (проценти за користування кредитом) за надану позичальнику можливість не повертати всю суму кредиту одразу. Разом з цим зі спливом строку кредитування чи пред`явленням кредитором вимоги про дострокове погашення кредиту кредит позичальнику не надається, позичальник не може правомірно не повертати кошти, а тому кредитор вправі вимагати повернення кредиту разом із процентами, нарахованими відповідно до встановлених у договорі термінів погашення періодичних платежів на час спливу строку кредитування чи пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту у межах цього строку. Тобто позичальник у цьому разі не отримує від кредитора відповідне благо на період після закінчення строку кредитування чи після пред`явлення кредитором вимоги про дострокове погашення кредиту, а тому й не повинен сплачувати за нього нові проценти відповідно до статті 1048 ЦК України. Очікування кредитодавця, що позичальник повинен сплачувати проценти за користування кредитом поза межами строку, на який надається такий кредит (тобто поза межами існування для позичальника можливості правомірно не сплачувати кредитору борг), виходять за межі взаємних прав та обов`язків сторін, що виникають на підставі кредитного договору, а отже, такі очікування не можуть вважатись легітимними. Велика Палата Верховного Суду зауважила, що зазначене благо виникає у позичальника саме внаслідок укладення кредитного договору. Невиконання зобов`язання з повернення кредиту не може бути підставою для отримання позичальником можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу, а отже - і для виникнення зобов`язання зі сплати процентів відповідно до статті 1048 ЦК України. За таких обставин надання кредитодавцю можливості нарахування процентів відповідно до статті 1048 ЦК України поза межами строку кредитування чи після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту вочевидь порушить баланс інтересів сторін - на позичальника буде покладений обов`язок, який при цьому не кореспондує жодному праву кредитодавця.

З огляду на викладене, АТ КБ «Приватбанк» може здійснювати нарахування відсотків та комісії лише протягом визначеного кредитним договором від 17.09.2019 строку кредитування, тобто протягом періоду правомірного користування відповідачем кредитними коштами.

За змістом заявки на отримання послуги «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький» від 17.09.2019 термін користування кредитом складає 12 місяців, тому позивач у межах даної справи може вимагати стягнення процентів та комісії, які були нараховані до 17.09.2020, тобто протягом визначеного у договорі строку кредитування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.07.2019р. у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19) виснувала, що підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг не може вважатись договором приєднання у випадку відсутності у такій анкеті домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, а також відсутності підтверджень конкретних запропонованих Умов та правил банківських послуг.

При цьому, Верховним Судом у постанові від 17.07.2020 по справі № 910/8189/19 було відхилено висновки АТ КБ "Приватбанк" про наявність у юридичної особи в силу свого правового статусу можливості усвідомлювати значення та наслідки своїх дій, а, отже, про відсутність підстав для застосування висновку по справі № 342/180/17-ц. Крім того, Верховний Суд дійшов висновку, що під час вирішення спору слід виходити з наданого Великою Палатою Верховного Суду тлумачення норми права, а не суб`єктного складу сторін спору.

Позивачем не заперечується, що анкета-заява клієнта Фізичної особи-підприємця або особи яка провадить незалежну професійну діяльність про приєднання до умов і правил надання банківських послуг не має вирішального значення для розгляду справи, оскільки така анкета-заява від 13.07.2021 є поточним оновленням даних клієнта.

З урахуванням викладеного, господарський суд доходить висновку, що надані АТ КБ „Приватбанк Умови та Правила надання послуги «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький» у зв`язку з відсутністю підпису на таких умовах Позичальника, тобто відповідача, не можуть вважатись частиною кредитного договору від 17.09.2019, а отже у суду відсутні підстави вважати укладений між сторонами кредитний договір від 17.09.2019 пролонгованим на наступні роки, тож строк дії договору сплинув 17.09.2020.

З огляду на відсутність підстав для врахування наданих Банком Умов та Правил надання послуги «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький», укладення сторонами кредитного договору від 17.09.2019 на 12 місяців, тобто до 17.09.2020, господарський суд доходить висновку про необхідність відмови у задоволенні заявлених АТ КБ „Приватбанк позовних вимог про стягнення процентів та комісії, у зв`язку з їх нарахуванням поза межами визначеного договором строку кредитування.

Частинами першою та другою статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що:

- суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться;

- кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до частини першої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з частиною першою статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Стаття 13 ГПК України встановлює, що судочинство у господарських судах України здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до частини другої статті 617 ЦК України особа не звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання у разі відсутності у боржника необхідних коштів. Крім того, згідно з частиною першою статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

За викладеного, є правомірними та такими, що підлягають частковому задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за кредитом у розмірі 50 550,30грн. В іншій частині позовних вимог необхідно відмовити.

Щодо заяви відповідача про розстрочення виконання судового рішення.

Статтею 331 ГПК України визначено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

У відзиві на позовну заяву відповідач просить розстрочити виконання рішення суду в частині заборгованості за кредитом у розмірі 50 550,30грн на три роки шляхом щомісячної сплати по 1 404,18грн.

Позивач заперечує щодо відстрочки виконання рішення та вважає, що відповідач вже отримала відстрочку виконання зобов`язання на 2 роки, оскільки невиконання зобов`язання почалося з липня 2022.

Відповідно до частини першої статті 239 ГПК України суд який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.06.2013 № 5-пр/2013 вказав, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Підставою для відстрочення, розстрочення, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк або встановленим господарським судом способом. Вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи. При цьому господарський суд повинен враховувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк чи попередньо встановленим способом, але перш за все повинен враховувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення та не допускати їх настання. Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 15.06.2018 у справі № 917/138/16.

Відповідач вважає, що на даний час у нього існують всі обставини непереборної сили, які не залежать від нього, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, а також, які не дають можливості виконати судове рішення, обґрунтовуючи наступним.

Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань місцезнаходження відповідача було - АДРЕСА_2 .

Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженим Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309, з 09.03.2022 вся територія Волноваської міської територіальної громади є тимчасово окупованою Російською Федерацією територією України.

Приміщення, в якому відповідач здійснював свою підприємницьку діяльність, повністю було знищено внаслідок влучання ракетної зброї, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000161 від 24.02.2022 та рапортом.

В подальшому відповідач переїхав на підконтрольну Україні територію.

Відповідач звертає увагу суду на те, що її сім`я перебуває в скрутному фінансовому положенні та поганому психологічному стані, у чоловіка не має постійної роботи, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 19.09.2024. Підприємницька діяльність відповідача не приносить доходу, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 20.09.2024, а виплат для ВПО вистачає лише на проживання (а.с.121-122, а.с.140)

Слід зазначити, що обов`язковою умовою надання розстрочення є, зокрема, не тільки обставини, підтверджені належними доказами щодо об`єктивної неможливості виконати рішення суду у строк, які до того ж, мають бути винятковими, але й реальна можливість виконання такого рішення в подальшому.

Ураховуючи заперечення позивача, доводи відповідача, наведені в обґрунтування заявленого клопотання про розстрочення виконання рішення суду, строк на який просить відповідач надати розстрочення виконання рішення суду, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви відповідача про розстрочення виконання судового рішення з врахуванням частини п`ятої статті 331 ГПК України.

При цьому суд уважає, що надання розстрочки виконання рішення суду до 15.11.2025 не порушить прав позивача на отримання заборгованості та сприятиме фактичному виконанню рішення суду.

Щодо судових витрат.

Згідно із частиною першою статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 916/228/22 зазначено про те, що особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи "Електронний суд", мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України "Про судовий збір" (пункт 8.23).

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (стаття 9 Закону України "Про судовий збір").

Оскільки при зверненні до господарського суду заявлено вимогу майнового характеру (63 027,24грн), то позивач сплатив судовий збір у розмірі 2 422,40 грн, про що свідчить платіжна інструкція № ZZ422B202E від 12.06.2024.

Відповідно до статті 129 ГПК України, судовий збір у справі покладається на відповідача у розмірі 1 942,86грн.

Керуючись статтями 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241, 331 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК" до Фізичної особи-підприємця Галли Ірини Олександрівни про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з Фізичної особи-підприємця Галли Ірини Олександрівни, АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК", м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, заборгованість за кредитом у розмірі 50 550,30грн та судовий збір у розмірі 1 942,86грн (одна тисяча дев`ятсот сорок дві гривні 86 коп.).

Розстрочити виконання рішення в частині стягнення заборгованості у розмірі 50 550,30грн на один рік шляхом сплати Фізичною особою-підприємцем Галлою Іриною Олександрівною, АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк "ПРИВАТБАНК", м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, щомісячно:

- у розмірі 4 212,52грн до 15.12.2024;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.01.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.02.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.03.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.04.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.05.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.06.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.07.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.08.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.09.2025;

- у розмірі 4 212,52грн до 15.10.2025;

- у розмірі 4 212,58 грн до 15.11.2025.

В іншій частині заявлених позовних вимог відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення підписано 14.11.2024

Суддя О.В. Перова