ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" листопада 2024 р.м. ХарківСправа № 922/2590/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Прохоров С.А.

секретар судового засідання Кончаренко В.Ю.

представники учасників справи в засідання не з`явилися

розглянувши заяву кредитора - Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради до боржника - ТОВ "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень",

у справі за заявою Фізична особа-підприємець Бойченко Володимир Миколайович до ТОВ "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень"

про визнання банкрутом

кредитори:

- фізична особа - підприємець Саакян Арамаіс Спартакович,

- Приватна фірма інженерно-виробниче підприємство "Бікар",

- Комунальне підрядне спеціалізоване підприємство по ремонту і будівництву автошляхів м. Харкова "Шляхрембуд"

розпорядник майна - арбітражний керуючий Волторніст Сергій Іванович

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.07.2023 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень", , визнано розмір вимог ініціюючого кредитора Фізичної особи-підприємця Бойченка Володимира Миколайовича в сумі 2 883 379, 79 грн основного боргу, 1 889 489, 87 грн пені, 1 117 398, 81 грн збитків від інфляції, 5 878,83 грн 3% річних, 268 302,05 грн штрафу та 26 840,00 грн сплаченого судового збору за звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у даній справі, 60 300,00 грн витрат пов`язаних із розглядом цієї справи (авансовий платіж згідно ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства), розпорядником майна боржника призначено арбітражного керуючого Волторніста Сергія Івановича, призначено попереднє засідання суду.

06.07.2023 здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство № 70949.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.04.2024 до реєстру вимог кредиторів товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівльна компанія "Уровень" призначено підсумкове засідання суду.

Також судом були визнані наступні грошові вимоги до боржника, а саме:

- фізичної особи-підприємця Бойченка Володимира Миколайовича (РНОКПП НОМЕР_1 ) в розмірі 6 164 449,35 грн, 26 840,00 грн сплаченого судового збору та 60 300,00 грн витрат на авансовий платіж згідно ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутств,

- фізичної особи - підприємця Саакяна Арамаіса Спартаковича (РНОКПП НОМЕР_2 ) в розмірі 41 198,72 грн (судовий збір за подачу заяви з грошовими вимогами - 5 368,00 грн),

- ПФ ІВП "Бікар" () в розмірі 15 096 735,68 грн (сплачений судовий збір в розмірі 5 368,00 грн),

- Комунального підрядного спеціалізованого підприємства по ремонту і будівництву автошляхів м. Харкова "Шляхрембуд" () у загальному розмірі 412 255,20 грн., з яких 406 199,20 грн основного боргу та судовий збір за подачу заяви з грошовими вимогами - 6 056,00 грн.

22.08.2024 на адресу господарського суду надійшла заява Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх. №21120 від "22" серпня 2024 р.) з грошовими вимогами до боржника ТОВ "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" в якій УКМП просить суд:

1. Визнати грошові вимоги Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради () до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОРОЖНЬО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «УРОВЕНЬ» () у розмірі 752 075,17 грн за Договором оренди нежитлового приміщення (будівлі) № 4953 від 03.09.2012, з яких:

298 789,61 грн - орендна плата за період 21.08.2020 - 04.07.2023;

45 915,37 грн - пеня за період 21.03.2022 - 04.07.2023; § 349 537,42 грн - орендна плата за період 05.07.2023 - 25.06.2024;

57 832 грн - пеня за період 21.08.2023 - 25.06.2024.

2. Визнати грошові вимоги Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради () до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОРОЖНЬО-БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «УРОВЕНЬ» () у розмірі 13 719,80 грн судових витрат, з яких:

4 844,80 грн - судовий збір;

8 875,00 грн - витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства:

Ч. 1 - конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Ч. 3 - заява кредитора має містити:

найменування господарського суду, до якого подається заява;

найменування боржника, його місцезнаходження, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті);

ім`я або найменування кредитора, його місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті);

розмір вимог кредитора до боржника з окремим зазначенням суми неустойки (штрафу, пені);

виклад обставин, що підтверджують вимоги до боржника, та їх обґрунтування;

відомості про наявність заставного майна боржника, яке є забезпеченням вимог;

перелік документів, що додаються до заяви.

До заяви в обов`язковому порядку додаються докази сплати судового збору, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, що підтверджують грошові вимоги до боржника.

Заява підписується кредитором або його уповноваженим представником.

Господарський суд зобов`язаний прийняти заяву кредитора, подану з дотриманням вимог цього Кодексу та Господарського процесуального кодексу України, про що постановляється ухвала, в якій зазначається дата попереднього засідання суду.

Ч. 4 - для кредиторів, вимоги яких заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, усі дії, вчинені у судовому процесі, є обов`язковими так само, як вони є обов`язковими для кредиторів, вимоги яких були заявлені протягом встановленого строку.

Враховуючи, що заява відповідає вимогам Кодексу України з процедур банкрутства, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для прийняття заяви Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради про грошові вимоги до боржника до розгляду.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, який триває на теперішній час.

Відповідно до ст.10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", повноваження судів не можуть бути припинені.

Статтею 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Згідно з рекомендаціями Верховного Суду від 04.03.2022 щодо особливостей здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, процесуальні строки, зокрема, проведення підготовчого провадження, розгляду справи по суті в умовах воєнного чи надзвичайного стану, визначено як розумні.

Суд зазначає, що поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Враховуючи приписи статті 3 Конституції України, зважаючи на наявність активних військових дій та загрози небезпеки на території України, у тому числі в м. Харкові та Харківській області, а також особливого (дистанційного) режиму роботи господарського суду, обмеження доступу та відвідування працівниками та суддями будівлі господарського суду з міркувань безпеки, та постійними повітряними тривогами, розгляд даної заяви здійснений судом у межах розумного строку в розумінні положень Господарського процесуального кодексу України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Учасники справи в судове засідання 08.11.2024 не з`явилися.

Суд зазначає, що питання про те, що певні обставини перешкоджають розгляду справи, вирішуються судом залежно від конкретних обставин справи.

Розпорядником майна було подано до суду повідомлення про розгляд вимог.

Від кредитора - УКМП ХМР надійшла заява про розгляд його заяви без участі представника кредитора.

З урахуванням вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд здійснив усі необхідні дії для надання сторонам достатнього часу в умовах воєнного стану для реалізації своїх прав, а тому вважає, що зібраних доказів достатньо для проведення засідання та розгляду за наявними у справі матеріалами заяви УКМП ХМР.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст. 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Надані кредитором докази мають відповідати засадам належності (ст. 76 ГПК України), допустимості (ст. 77 ГПК України), достовірності (ст. 78 ГПК України) та вірогідності (ст. 79 ГПК України).

Дослідивши вимоги заяви, судом було встановлено наступне.

03 вересня 2012 року між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі - «Кредитор» або «Орендодавець») та Товариством з обмеженою відповідальністю «Дорожньо-будівельна компанія «Уровень» (далі - «Боржник» або «Орендар») був укладений Договір оренди нежитлового приміщення (будівлі) № 4953 (далі - «Договір»).

Предметом зазначеного Договору, відповідно до п. 1.1. є строкове платне користування нежитловими будівлями: літ. «А-3» загальною площею 853,1 кв.м., літ. «Б-2» загальною площею 1 024,8 кв.м., які належать до комунальної власності територіальної громади м. Харкова.

Пунктом 2.1. Договору передбачено, що набуття Орендарем права користування майном настає після підписання сторонами цього Договору та акта приймання-передачі майна.

Об`єкт оренди, визначений Договором, був переданий Орендодавцем Орендареві згідно акта прийому-передачі від 03 вересня 2012 року.

На підтвердження вищезазначеного до позовної заяви додано акт приймання-передачі нерухомого майна від 03.09.2012.

Таким чином, Кредитор, як орендодавець, свої зобов`язання за Договором виконав належним чином.

Натомість Боржник, в порушення умов Договору, зобов`язання належним чином не виконав.

Умовами Договору (в редакції Додаткової угоди № 6 від 27.08.2018) передбачено, що орендна плата визначається на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади м. Харкова та пропорції її розподілу (далі - «Методика») Додаток 2 до Положення про оренду майна територіальної громади м. Харкова, затвердженої рішення 14 сесії Харківської міської ради 7 скликання №755/17 від 20.09.2017.

Пунктом 10 Методики передбачено, що: «перед розрахунком орендної плати за перший місяць оренди чи після перегляду розміру орендної плати визначається розмір орендної плати за базовий місяць розрахунку за такою формулою: Опл.міс = (Опл./12)х Ід.о х Ім,

де

Опл.міс - розмір орендної плати за місяць, грн.;

Опл - розмір річної орендної плати, визначений за цією Методикою, грн.;

Ід.о - індекс інфляції за період з дати проведення незалежної або стандартизованої оцінки до базового місяця розрахунку орендної плати;

Ім - індекс інфляції за базовий місяць розрахунку орендної плати.

Розмір орендної плати за перший місяць оренди визначається шляхом коригування розміру орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції за період з першого числа наступного за базовим місяця до останнього числа першого місяця оренди.

В той же час, розмір річної орендної плати визначається відповідно до положень п.7 Методики, згідно якого: «у разі оренди нерухомого майна (крім оренди нерухомого майна фізичними та юридичними особами, зазначеними у пункті 8 цієї Методики) розмір річної орендної плати визначається за формулою: 3 Опл = (Вп х Сор)/100;

де

Опл - розмір річної орендної плати, грн.;

Вп - вартість орендованого майна, визначена шляхом проведення незалежної оцінки, грн.;

Сор - орендна ставка, визначена згідно з додатком 2 до Методики.

Незалежна оцінка вартості об`єкта оренди повинна враховувати його місцезнаходження і забезпеченість інженерними мережами. Результати незалежної оцінки є чинними протягом 6 місяців від дня її проведення, якщо інший термін не передбачено у звіті з незалежної оцінки».

В редакції Додаткової угоди № 6 від 27.08.2018 базова орендна плата становить 26 097,97 грн без ПДВ за червень 2018 року. Ставка орендної плати - 5%.

Додатковою угодою № 9 від 25.09.2020 Договір було викладено в новій редакції, згідно з якою базова орендна плата становить 29 591,57 грн без ПДВ за серпень 2020 року . Ставка орендної плати - 18 та 5%.

Відповідно до п. 3.3. Договору, нарахування орендної плати починається з дати підписання акта приймання-передачі.

Нарахування орендної плати та пені припиняється з дати підписання акта-приймання передачі майна (п. 3.4. Договору).

Пунктом 3.5. Договору визначено, що орендна плата за орендоване майно сплачується Орендарем щомісяця не пізніше 20 числа наступного місяця.

Відповідно до п. 3.6. Договору, розмір орендної плати за кожний місяць визначається шляхом коригування Орендарем розміру орендної плати за минулий місяць на індекс інфляції за поточний місяць і сплачується ним самостійно. Орендар сплачує орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

Згідно п. 11 Методики, розмір орендної плати за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування розміру місячної орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць.

Боржник, відповідно до п. 4.4. Договору взяв на себе зобов`язання своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату (у грошовій формі).

Проте, як зазначає кредитор, та, що не спростовано Боржником, останнім належним чином не виконано обов`язки зі сплати орендних платежів у строк, порядку та розмірі, встановленими Договором, внаслідок чого виникла заборгованість з оплати орендної плати за Договором:

в сумі 298 789,61 грн за період 21.08.2020 - 04.07.2023 з яких:

- 149 787,98 грн - нежитлова будівля літ. «А-3»;

- 149 001,63 грн - нежитлова будівля літ. «Б-2».

в сумі 349 537,42 грн за період 05.07.2023 - 25.06.2024 (дата повернення майна) з яких:

- 140 169,86 грн - нежитлова будівля літ. «А-3»; - 209 367,56 грн - нежитлова будівля літ. «Б-2».

Крім цього, відповідно до п. 3.10. Договору передбачено, що орендна плата перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, стягується на користь балансоутримувача та бюджету м. Харкова з урахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня за кожний день прострочення (включаючи день проплати).

Згідно п. 3.4. Договору, нарахування орендної плати та пені припиняється з дати підписання акта приймання-передачі майна або з моменту розірвання Договору відповідно до п. 10.6.

Відповідно до п. 7.3. Договору, у разі прострочення Орендарем виконання зобов`язання щодо сплати орендної плати в повному обсязі чи частково нарахування та стягнення пені проводиться до моменту сплати основної суми боргу у встановленому п. 3.10 Договору порядку незалежно від строку та моменту, коли зобов`язання повинно було бути виконано.

Оскільки боржник порушував строки сплати орендної плати, кредитором було нараховано та заявлено як кредиторські вимоги пеню:

в у сумі 45 915,37 грн за період 21.03.2022 - 04.07.2023 з яких:

- 24 162,35 грн - нежитлова будівля літ. «А-3»;

- 21 753,02 грн - нежитлова будівля літ. «Б-2».

в сумі 57 832,77 грн за період 21.08.2023 - 25.06.2024 (дата повернення майна) з яких:

- 33 636,17 грн - нежитлова будівля літ. «А-3»;

- 24 196,60 грн - нежитлова будівля літ. «Б-2»

Відповідно до ч. 1 ст. 283 Господарського кодексу України (надалі - «ГК України»), за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

В силу ч. 6 ст. 283 ГК України, до відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язаний передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Згідно із ч. 1 ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Статтею 286 ГК України встановлено, що орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

Оскільки орендоване майно є комунальною власністю до спірних правовідносин застосовуються положення Закону України «Про оренду державного та комунального майна», який є спеціальним законодавчим актом у сфері регулювання відносин, пов`язаних з передачею державного та комунального майна в оренду.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 17 Закону України Закону України «Про оренду державного та комунального майна», орендна плата підлягає коригуванню на індекс інфляції згідно з Методикою розрахунку орендної плати.

Якщо орендар отримав майно в оренду без проведення аукціону, відповідне коригування орендної плати на індекс інфляції здійснюється щомісячно. Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.

Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно із ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки, відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 1 ст. 230 ГК України, штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Частиною 3 ст. 549 ЦК України передбачено, що пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частина 3 ст. 232 ГК України передбачає, що вимогу щодо сплати штрафних санкцій за господарське правопорушення може заявити учасник господарських відносин, права чи законні інтереси якого порушено, а у випадках, передбачених законом, - уповноважений орган, наділений господарською компетенцією.

Відповідно до ч. 4. ст. 631 ЦК України, закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору

Підпунктом 1.12. пункту 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 17 грудня 2013 року №14 «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» визначено, що «відповідно до частин другої і третьої статті 653 ЦК України в разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються з моменту досягнення домовленості про розірвання договору, якщо інше не встановлено договором. Зі змісту цих норм випливає, що домовленість сторін про розірвання договору не виключає проведення між сторонами розрахунків за зобов`язаннями, що виникли до розірвання договору, в тому числі застосування заходів майнової відповідальності за невиконання (неналежне виконання) грошових зобов`язань».

Відтак, припинення Договору не звільняє Боржника від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору (до його припинення) та не позбавляє Кредитора права звернутися до суду з метою захисту своїх порушених майнових прав.

Таким чином, загальний розмір грошових вимог Кредитора до Боржника складає 752 075,17 грн:

- орендна плата 21.08.2020 - 04.07.2023 298 789,61 грн, пеня 21.03.2022 - 04.07.2023 45 915,37 грн. Всього: 344 704,98 грн .

- орендна плата 05.07.2023 - 25.06.2024 349 537,42 грн, пеня 21.08.2023 - 25.06.2024 57 832,77 грн. Всього: 407 370,19 грн.

Однак, суд зазначає наступне.

Статтею 45 Кодексу України з процедур банкурутства встановлено вимоги до заяв кредиторів з грошовими вимогами до боржника, а також порядок їх розгляду судом.

Так абз. 3 ч. 8 цієї статті встановлено, що до визнання боржника банкрутом спори боржника з кредиторами, які мають поточні вимоги до боржника, вирішуються в межах справи про банкрутство шляхом їх розгляду у позовному провадженні господарським судом.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.07.2023 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень", , визнано розмір вимог ініціюючого кредитора Фізичної особи-підприємця Бойченка Володимира Миколайовича в сумі 2 883 379, 79 грн основного боргу, 1 889 489, 87 грн пені, 1 117 398, 81 грн збитків від інфляції, 5 878,83 грн 3% річних, 268 302,05 грн штрафу та 26 840,00 грн сплаченого судового збору за звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у даній справі, 60 300,00 грн витрат пов`язаних із розглядом цієї справи (авансовий платіж згідно ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства), розпорядником майна боржника призначено арбітражного керуючого Волторніста Сергія Івановича, призначено попереднє засідання суду.

Станом на день подання заяви УКМП ХМР та на день її розгляду по суті, по справі №922/2590/23 триває процедура розпорядження майном, і питання про визнання боржника - ТОВ "ДБК "Уровень" судом не вирішувалося і відповідної постанови не приймалося.

За таких обставин, суд зазначає, що визнання вимог у справі про банкрутство шляхом вирішення заяв з грошовими вимогами поданими до боржника у справі про банкрутство стосується конкурсних вимог, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство.

Як вже було зазначено вище, провадження у справі було відкрито судом 05.07.2023 року, а не 06.07.2024, як помилково зазначає кредитор в своїй заяві.

Таким чином, суд, за результатами розгляду заяви УКМП ХМР з грошовими вимогами до боржника, дійшов висновку про їх часткове визнання в розмірі 344 704,98 грн, що складається із заборгованості з орендної плати за період 21.08.2020 - 04.07.2023 в розмірі 298 789,61 грн та нарахованої пені за період - 21.03.2022 - 04.07.2023 в сумі 45 915,37 грн, тобто саме конкурсних вимог, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство.

В свою чергу суд відхиляє вимоги УКМП ХМР до боржника в розмірі 407 370,19 грн, які складаються з заборгованості з орендної плати за період 05.07.2023 - 25.06.2024 в розмірі 349 537,42 грн пені за період 21.08.2023 - 25.06.2024 в розмірі 57 832,77 грн, нарахованої на зазначену заборгованість, які є поточними вимогами та підлягають вирішенню в межах справи про банкрутство шляхом їх розгляду у позовному провадженні господарським судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство ставка судового збору становить 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відтак, враховуючи подання заяви з грошовими вимогами до боржника через підсистему ЄСІТС «Електронний Суд» Кредитор сплатив судовий збір у сумі 4 844,80 грн (3 028 * 2 * 0,8), який також підлягає включенню до грошових вимог до боржника.

Також, кредитором заявлено судові витрати на правничу допомогу.

Так, між Кредитором та Адвокатським бюро «Антона Новакова» укладено договір на надання послуг з адвокатської діяльності № 45 від 29.12.2023 (надалі - Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору Виконавець зобов`язується протягом терміну дії цього Договору надати Кредитору послуги, зазначені в п.п. 1.2., 1.3. Договору, а Кредитор - прийняти і оплатити ці послуги.

Згідно з п. 1.3. Договору послуги, що надаються за цим Договором, включають, зокрема, забезпечення здійснення представництва у судах під час здійснення господарського судочинства (п. 1.3.1 Договору), а також, підготовка, складення та подання заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру з питань, що є предметом правового супроводу (п. 1.3.2. Договору).

Пунктом 2.2. Договору передбачено, що Послуги надаються виключно після одержання письмових заявок Кредитора, в яких будуть зазначені конкретні завдання, строк їх виконання та інші необхідні дані (надалі - Заявка).

Згідно з п. 3.1. Договору ставка за годину наданих послуг, яка визначена в рішення Ради адвокатів Харківської області від 21.07.2021 № 13/1/7 в розмірі 0,25 мінімальної заробітної плати на день оплати, що на 01.01.2024 дорівнює 1 775,00 грн без ПДВ.

Кредитором надано Адвокатському бюро «Антона Новакова» Заявку № 4203 від 14.06.2024, згідно з якою Кредитор просить Адвокатське бюро «Антона Новакова» здійснити заходи щодо стягнення з Відповідача заборгованості по орендній платі та в судовому порядку.

На підставі вищевикладеного, в межах Договору, Адвокатським бюро «Антона Новакова» було надано Кредитору правничу допомогу (послуги з адвокатської діяльності), а саме підготовлено для подання до суду заяву з грошовими вимогами до Боржника вартістю 8 875,00 грн, що підтверджується Актом здавання-приймання наданих послуг (наданої правничої допомоги) № 16 від 17.06.2024.

При цьому, Кредитор сплатив за надану правничу допомогу, що підтверджується платіжною інструкцією № 203 від 21.06.2024.

Отже, розмір витрат Кредитора на професійну правничу допомогу, що були сплачені Кредитором у зв`язку із розглядом даної справи становить 8 875,00 грн, який також підлягає включенню до грошових вимог до боржника.

Враховуючи викладене та керуючись статтями керуючись ст. 2, 45, 47 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 86, 126, 129, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (вх. №21120 від "22" серпня 2024 р.) задовольнити частково.

Визнати вимоги Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" в розмірі 298 789,61 грн заборгованості з орендної плати, нарахованої за період з 21.08.2020 р. по 04.07.2023 р., 45 915,37 грн пені, нарахованої за період з 21.03.2022 р. по 04.07.2024 р., 4 844,80 грн сплаченого судового збору за подання заяви з грошовими вимогами та 8 875,00 грн витрат на правничу допомогу.

Кредитори, вимоги яких заявлені після завершення строку, визначеного частиною першою цієї статті, є конкурсними, однак не мають права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів.

Відхилити поточні вимоги Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія "Уровень" в розмірі 349 537,42 грн заборгованості з орендної плати, нарахованої за період з 05.07.2023 р. по 25.06.2024 р. та 57 832,00 грн пені, нарахованої за період з 21.08.2023 р. по 25.06.2024 р.

Роз`яснити, що до визнання боржника банкрутом спори боржника з кредиторами, які мають поточні вимоги до боржника, вирішуються в межах справи про банкрутство шляхом їх розгляду у позовному провадженні господарським судом.

Зобов`язати розпорядника майна включити визнані вимоги кредитора до реєстру вимог кредиторів у відповідності до вимог Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дати складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 08.11.2024.

Суддя Прохоров С.А.