ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення заяви про відкриття провадження у справі

про неплатоспроможність без розгляду

"13" листопада 2024 р.м. ОдесаСправа № 916/4368/24
Господарський суд Одеської області у складі судді Грабован Л.І.,

за участі секретаря судового засідання Васильєвої К.О.,

дослідивши матеріали заяви (вх. №4472/24 від 02.10.2024р.) Прокопенко Тетяни Володимирівни про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність,

у відкритому судовому засіданні за участю представників сторін та учасників:

боржник: не з`явився;

від боржника: Железняк Наталія Михайлівна (приймала участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду).

Судове засідання 13.11.2024 р. проведено в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася із заявою від 19.09.2024 р. (вх. №4472/24 від 02.10.2024 р.), яка підписана представником Железняк Наталією Михайлівною , про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.10.2024р. вищевказану заяву залишено без руху; зобов`язано ОСОБА_1 надати у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі без руху, заяву про усунення недоліків, до якої має бути додано: конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором, підписаний боржником; опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна, підписаний боржником; відомості про всі наявні рахунки/електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях, підписані боржником; докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у повному розмірі або угоди з обраним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство, укладена у встановленому Кодексом України з процедур банкрутства порядку.

ОСОБА_1 звернулася із заявою (вх. №37763/24 від 16.10.2024р.), яка підписана представником Железняк Наталією Михайлівною , про усунення недоліків з додатками.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.10.2024 р. прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Заяву призначено до розгляду у підготовчому засіданні господарського суду на "04" листопада 2024 р. о 10:30 год., про що повідомлено учасників справи.

Пунктами 3,4 резолютивної частини вищезазначеної ухвали постановлено: викликати боржника особисто для участі у судовому засіданні та зобов`язати ОСОБА_1 надати оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (для огляду).

У підготовчому засіданні, господарським судом постановлено ухвалу у протокольній формі про відкладення розгляду заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження про неплатоспроможність до "06" листопада 2024 р. до 16:30 год., про що зазначено у протоколі судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.11.2024 р. підготовче засідання суду щодо розгляду заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження про неплатоспроможність відкладено на "13" листопада 2024 р. о 14:15 год., про що повідомлено учасників справи.

Разом з тим, п. 2,4 резолютивної частини вказаної ухвали постановлено викликати ОСОБА_1 для участі у судовому засіданні та зобов`язано заявника надати суду для огляду в підготовчому засіданні оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Вищезазначену ухвалу господарського суду було доставлено 08.11.2024 р. ОСОБА_1 до електронної скриньки E-Mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою.

Разом з тим, господарський суд зазначає, що ухвалу Господарського суду Одеської області від 07.11.2024 р. було доставлено 08.11.2024 р. о 18:26 год. до електронного кабінету підсистеми "Електронний суд" ЄСІТС представника заявника адвоката Железняк Наталії Михайлівни, що підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою суду.

Відповідно до абз. 2 п.5 ч.6 ст. 242 ГПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до п. 6 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Частиною 7 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Таким чином, ухвала Господарського суду Одеської області від 23.10.2024 р. та 07.11.2024 р. були надіслані ОСОБА_1 у відповідності до вимог чинного процесуального законодавства, а тому останній був належним чином повідомлений про дату, час та місце судових засідань.

Положеннями ч.ч. 5-6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України (із змінами, внесеними згідно із Законом № 1416-IX від 27.04.2021; в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) визначено, що Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною 7 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) визначено, що Суд направляючи учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

У заяві (вх. №4472/24 від 02.10.2024р.) про відкриття провадження про неплатоспроможність, яка підписана представником Железняк Наталією Михайлівною , ОСОБА_1 повідомила, що адресою її фактичного проживання є: квартира АДРЕСА_1 , про що свідчить наявна у матеріалах справи надані копії біометричного дозволу на проживання.

Разом з тим, господарський суд зазначає, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додано декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2021, 2022, 2023р. та 2024 роки, у яких заявником в графі місце фактичного проживання зазначено: квартира АДРЕСА_1 .

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, документів витребуваних ухвалами Господарського суду Одеської області від 23.10.2024 р. та від 07.11.2024 р. не надала. Представник заявника адвокат Железняк Наталія Михайлівна пояснила, що ОСОБА_1 знаходиться за межами території України та приїхати до у судове засідання не має можливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

21.10.2019р. введено у дію Кодекс України з процедур банкрутства, згідно ч.2 Прикінцевих і Перехідних Положень якого, Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом втратив чинність з цього моменту.

Книга третя Кодексу України з процедур банкрутства містить положення щодо банкрутства юридичних осіб; книга четверта - положення щодо відновлення платоспроможності фізичної особи.

Згідно ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця може бути відкрито лише за заявою боржника. Боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: 2) боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; 3) у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними; 4) існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства боржник - це юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав.

Згідно ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом

Ч.2 ст.6 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що відповідно до цього Кодексу щодо боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника.

Реструктуризація боргів боржника згідно ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства - це судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ст. 113 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Явка боржника у підготовчому засіданні є обов`язковою з огляду на наступне.

Із системного аналізу ст. ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства вбачається, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги ІV, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

Як вбачається з приписів ч. 1 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства обов`язку додавати копію документів, що посвідчують фізичну особу боржника, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможності не передбачено, на відміну від приписів ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, де законодавець передбачив обов`язок подати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні, слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Тим більш, що у даному випадку заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність підписано представником ОСОБА_1 адвокатом Железняк, а не боржником особисто.

Суд зауважує, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 Кодексу України з процедур банкрутства право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведеного вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені Кодексом України з процедур банкрутства обмеження.

Разом з цим існують обов`язки боржника зумовлені завданням процедур банкрутства, які потребують особистої участі (при проведення інвентаризації і виявленні майна, підготовці плану реструктуризації та інше). Контроль за діями боржника та керуючого реструктуризацією щодо виявлення майна боржника, його інвентаризації, перевірки достовірності даних щодо доходів та майна боржника у випадку знаходження боржника за межами країни фактично неможливий.

Тобто, особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та його можливості брати участь у процедурі, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Суд наголошує, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможність.

Крім того, норми п.п.9, 10 ч. 4 ст. 119 Кодексу України з процедур банкрутства передбачають зобов`язання відповідних органів з метою перевірки та з`ясування відомостей щодо майна та доходів боржника та членів його сім`ї надати інформацію. Процедури такої перевірки особи, яка перебуває за межами країни не передбачено.

У відповідності до ч. 2 ст. 118 Кодексу України з процедур банкрутства до заходів для забезпечення вимог кредиторів належать, зокрема: заборона виїзду боржника за кордон.

У свою чергу, суд проаналізувавши зміст ст. 119 Кодексу зазначає, що у разі встановлення наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, відповідною ухвалою суду вводиться процедура реструктуризації, тобто судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (ст. 1 Кодексу).

Отже, у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема, у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах ст. 3 та ст. 13 Цивільного кодексу України.

Тому, до боржника - фізичної особи, Кодекс установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів.

Згідно ч. 2 ст. 42 ГПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Згідно ч. 1 ст. 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Так, одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява №11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому, необхідно ураховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21).

Отже, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки.

Позиція про те, що у випадку зобов`язання відповідною ухвалою суду заявника до явки у судове засідання безпосередньо до приміщення суду, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати заяву боржника про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду, а не відмовляти у відкритті на підставі ч. 4 ст. 119 КУзПБ, викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.06.2024 р. по справі №910/12482/23.

Як вбачається з матеріалів справи, на ОСОБА_1 ухвалами суду від 23.10.2024 р. та від 07.11.2024 р. було покладено обов`язок з`явитися у підготовче засідання. Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа який посвідчує його особу (паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо.

Відомості про те, що ОСОБА_1 планує повертатись із місця свого перебування найближчим часом не має, що по своїй суті виключає можливість розглядати заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, застосування процедур у справі та можливість виконання керуючим реструктуризацією його повноважень, визначених, зокрема, у ст. 114 Кодексу, у разі відкриття провадження у справі.

У підготовчому засіданні суду 13.11.2024 р. приймав участь представник боржника адвокат Железняк Наталія Михайлівна, яка повідомила, що боржник не має можливості повернутись до країни.

Суд зазначає, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявника, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи. Заявник не звільняється від покладеного на неї обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, заявник не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 3 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

Суд зазначає, що Кодекс не містить у собі положень, які б регулювали наслідки не вчинення боржником дій, які полягають у невиконанні покладених на нього обов`язків в частині явки у підготовче засідання та (або) не подання витребуваних доказів, а відтак, у даному випадку підлягають застосуванню положення ст.11 ГПК України.

Згідно із ч. 10 ст. 11 ГПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №2-591/11).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 2, 113, 115, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, п. 4 ч.1 ст.226, ст.ст.232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 від 19.09.2024 р. (вх. №4472/24 від 02.10.2024р.) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 13 листопада 2024 р. та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Південно-західного апеляційного господарського суду.

Повну ухвалу складено та підписано 14 листопада 2024 р.

Копію ухвали надіслати до електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд": представника ОСОБА_1 Железняк Н.М .

Копію ухвали надіслати на електронну адресу: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ); арбітражного керуючого Біленко Р.І. ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), Управління забезпечення примусового виконання рішень у Херсонській області, в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (), Головного управління ДПС у Херсонській обл., АРК та м. Севастополі ().

Суддя Л.І. Грабован