номер провадження справи 17/123/24
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

07.11.2024 Справа № 908/2026/24

м. Запоріжжя

Суддя господарського суду Запорізької області Корсун В.Л., при секретарі судового засідання Станіщуку Д.М., розглянувши заяву АТ НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення від 27.09.24 у справі № 908/2026/24

за позовною заявою: акціонерного товариства Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут Енергопроект, 61005, м. Харків, вул. Героїв Харкова, буд. 10/12

до відповідача: акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3) в особі філії Відокремлений підрозділ Запорізька атомна електрична станція, 71503, Запорізька область, м. Енергодар, вул. Промислова, буд. 133

про стягнення 475 647,56 грн

У судовому засіданні приймали участь:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 27.09.24 у справі № 908/2026/24 позовні вимоги задоволено повністю. Вирішено стягнути з акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі філії Відокремлений підрозділ Запорізька атомна електрична станція акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом на користь акціонерного товариства Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут Енергопроект 436 800 грн 00 коп. основного боргу, 23 711 грн 31 коп. інфляційних втрат, 15 136 грн 25 коп. 3 % річних, 5 707 грн. 77 коп. судового збору та 7 000 грн. 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу.

28.10.24 до суду в системі Електронний суд надійшла заява АТ НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення від 27.09.24 у справі № 908/2026/24, в якій уповноважений представник останнього просить суд відстрочити виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 27.09.24 у справі № 908/2026/24 до 27.09.25.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28.10.24 вказану вище заяву передано на розгляд судді Корсуну В.Л.

Ухвалою від 28.10.24 судом призначено заяву АТ НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення від 27.09.24 у справі № 908/2026/24 до розгляду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи на 07.11.24 об 12 год. 00 хв.

30.10.24 до суду в системі Електронний суд від представника АТ НАЕК Енергоатом надійшла заява, в якій останній просить суд надати можливість участі у судовому засіданні по справі № 908/2026/24 призначеному на 07.11.24 о 12 год. 00 хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

31.10.24 до суду в системі Електронний суд надійшла заява за вих. від 31.10.24, в якій представник позивача просить суд розглянути заяву АТ НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення від 27.09.24 у справі № 908/2026/24 без участі представника позивача. Крім того, просить суд відмовити АТ НАЕК Енергоатом у задоволенні заяви про участь в судовому засіданні по справі № 908/2026/24 призначеному на 07.11.24 о 12 год. 00 хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

01.11.24 до суду надійшли заперечення на заяву відповідача про відстрочення виконання судового рішення (сформовані в системі Електронний суд 31.10.24), в яких представник позивача заперечує проти відстрочення виконання судового рішення та просить суд відмовити в задоволенні заяви АТ НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення від 27.09.24 у справі № 908/2026/24.

Ухвалою від 04.11.24 судом залишено без задоволення заяву представника АТ НАЕК Енергоатом про розгляд справи № 908/2026/24 в режимі відеоконференції, призначеної на 07.11.24 о 12 год. 00 хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів з підстав викладених у тексті ухвали.

На виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 27.09.24 у справі № 908/2026/24, вказаним судом 04.11.24 видано відповідний наказ.

Представники сторін в судове засідання 07.11.24 не з`явились. Про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином у відповідності до законодавства.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи обмежений строк розгляду заяви про відстрочення виконання рішення суд вважає за можливе розглянути заяву ДП НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 27.09.24 у справі № 908/2026/24 за відсутності представників сторін.

Розглянувши заяву ДП НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення суду у справі № 908/2026/24, суд дійшов висновку про наступне.

В обґрунтування своїх вимог заявник вказує, що (дослівно):

«… АТ «НАЕК «Енергоатом» утворене з метою виробництва електричної енергії, забезпечення безпечної експлуатації та підвищення ефективності роботи атомних електростанцій, безпеки при будівництві, введенні в експлуатацію та знятті з експлуатації ядерних установок, безперебійного енергопостачання суб`єктів господарювання та населення, а також, у межах своєї компетенції, забезпечення постійної готовності України до швидких ефективних дій у разі виникнення аварій на підприємствах атомної енергетики, радіаційних аварій у промисловості.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 2015 року № 83 затверджено Перелік об`єктів державної власності, що мають стратегічне для економіки і безпеки держави значення, до якого віднесено ряд підприємств паливно-енергетичного комплексу, зокрема АТ «НАЕК «Енергоатом».

АТ «НАЕК «Енергоатом» належить до об`єктів критичної інфраструктури згідно з Переліком секторів критичної інфраструктури затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 р. №1109 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2022 р. №1384).

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні запроваджений воєнний стан, строк дії якого продовжено з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року на 90 діб.

Враховуючи надзвичайно важку ситуацію, з якою Україна зіткнулась з початку офіційної військової агресії Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану, Торгово-промисловою палатою спрощено процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Так на сайті ТПП України 28.02.2022 розміщений загальний офіційний лист ТПП України №2024/02.0-7.1 яким, на підставі ст. ст. 14, 141 Закону, Статуту ТПП України, Торгово-промислова палата України засвідчила настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 годин 24.02.2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та підтвердила, що зазначені вище обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами, в тому числі і для суб`єктів господарської діяльності за договором, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин.

04 березня 2022 року місто Енергодар Запорізької області та філія «Відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» АТ «НАЕК «Енергоатом» (далі філія «ВП ЗАЕС») були захоплені військовими формуваннями російської федерації та до теперішнього часу перебувають в тимчасовій окупації.

Енергодарська міська територіальна громада (код: UA0019947), в межах якої розташовані виробничі потужності Відповідача, включена до «Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією», затвердженому наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 (пп. «Василівський район» п. 4 «Запорізька область» р. ІІ «Тимчасово окуповані Російською Федерацією території України» цього Переліку), з зазначенням дати виникнення можливості бойових дій: 04.03.2022. Тимчасово окупована територія України це частина міжнародно визнаної території України, на яку не поширюється фактичний контроль української влади внаслідок її окупації рф під час російсько-української війни (спочатку в ході вторгнення в Крим, війни на сході, а згодом широкомасштабного вторгнення).

Восени 2022 року рф регулярно почала обстрілювати енергоінфраструктуру України.

У грудні 2022 року через російські обстріли з ладу була виведена половина енергосистеми України. А після обстрілів 16.12.2022 запровадили надзвичайний стан в енергетиці.

6 червня 2023 року російська армія підірвала дамбу Каховської ГЕС. Безпекова ситуація на Запорізькій АЕС погіршується через зниження рівня води у Каховському водосховищі. Нестача води у басейнах витримки ВП ЗАЕС може призвести до розігріву палива в реакторі, і це може призвести до його розплавлення, і, як наслідок, до радіаційних викидів.

4 липня 2023 року о 01:21 год Запорізька АЕС втратила живлення з основної зовнішньої лінії електропередачі, напругою 750 кВ, та повідомлено про підготовку рф провокацій та можливого терористичного акту, який спричинить викид радіації на найбільшій в Європі і третій у світі за сукупною потужністю АЕС.

Так, підрив Запорізької АЕС може призвести до найбільшої техногенної катастрофи усіх часів.

З моменту окупації Запорізька АЕС працювала в екстремальних умовах, майже весь час на мінімально допустимих потужностях.

З 11 вересня 2022 року Запорізька АЕС повністю зупинена[1] (шість енергоблоків-«тисячників» сумарною потужністю 6000 МВт тимчасово окупованої Запорізької АЕС наразі не працюють).

В структурі електроенергії, виробленої філіями (відокремленими підрозділами) АТ «НАЕК «Енергоатом», до моменту окупації військовими російської федерації найбільшу частку складала електроенергія, вироблена саме Запорізька АЕС, оскільки з 15 діючих атомних енергоблоків енергосистеми України 6 енергоблоків належать Запорізькій АЕС.

Таким чином, на теперішній час відповідачем втрачено виробничі потужності, що забезпечували майже половину його доходу від реалізації електроенергії.

Водночас АТ «НАЕК «Енергоатом» продовжує нести витрати з утримання об`єктів і персоналу Запорізької АЕС (заробітна плата персоналу, матеріальне забезпечення невідкладних потреб безпечної експлуатації об`єктів тощо), не одержуючи від діяльності цього відокремленого підрозділу жодного доходу.

Зазначені втрати виробничих потужностей вкрай негативно вплинули на фінансовий стан відповідача.

Так, лише за 2022 рік відповідачем отримані збитки в розмірі 12,4 млрд гривень (чистий фінансовий збиток відповідно до Звіту про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за 2022 рік).

За перше півріччя 2023 року «НАЕК «Енергоатом» отримані збитки в розмірі 9 048 641 тис. грн (чистий фінансовий збиток відповідно до Звіту про фінансові результати за півріччя 2023).

За 2023 року «НАЕК «Енергоатом» отримані збитки в розмірі 11 256 369 тис. грн. (чистий фінансовий збиток відповідно до Звіту про фінансові результати за 2023).

За півріччя 2024 року «НАЕК «Енергоатом» отримані збитки в розмірі 7 434 361 тис. грн (чистий фінансовий збиток відповідно до Звіту про фінансові результати за півріччя 2024).

За таких обставин, через втрату Компанією значної частини своїх виробничих потужностей, було розбалансовано фінансовий стан підприємства державного сектору економіки. Крім того, постійні ракетні атаки російської федерації на енергетичну інфраструктуру України також безпосередньо та значно впливають на роботу інших атомних електростанцій України. Через зниження частоти в енергосистемі України на енергоблоках спрацьовує система аварійного захисту, внаслідок чого енергоблоки автоматично відключаються та працюють у проєктному режимі, без генерації у вітчизняну енергосистему.

Виконуючи функції експлуатуючої організації (оператора) атомних електростанцій, АТ «НАЕК «Енергоатом», відповідно до Закону України «Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку», зобов`язане першочергово забезпечувати безпечну експлуатацію ядерних установок. Відповідно, наявні ресурси, в тому числі грошові кошти, АТ «НАЕК «Енергоатом» спрямовує в першу чергу на задоволення потреб безпеки експлуатації АЕС.

…

Питання забезпечення безпеки є пріоритетним над економічними, технічними, науковими та іншими цілями діяльності. Відповідно, наявні ресурси, в тому числі грошові кошти, АТ «НАЕК «Енергоатом» спрямовує в першу чергу на задоволення потреб безпеки експлуатації АЕС.

За таких обставин об`єктивно унеможливлені своєчасні та у повному обсязі розрахунки АТ «НАЕК «Енергоатом» перед позивачем.

…

Відстрочення виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 27.09.2024 по справі №908/2026/24 дозволить забезпечити безперебійне виконання паливної та виробничої програми АТ «НАЕК «Енергоатом» по додержанню рівня технологічного процесу генерації електроенергії, запобіганню технологічних порушень електромеханічного обладнання та продовжити стале виконання АТ «НАЕК «Енергоатом» спеціальних обов`язків із забезпечення доступності електричної енергії для побутових споживачів, тобто прямо вплине на стале функціонування АТ «НАЕК «Енергоатом», яке в теперішній час в умовах знищення ворогом інфраструктури та об`єктів генерації електричної енергії відіграє ключову роль у забезпеченні стабільності на ринку електроенергії і як наслідок сприяє розвитку економіки держави та опору ворогу, та, відповідно, дозволить акумулювати необхідні для виконання вищевказаного рішення суду грошові кошти без шкоди виконанню покладених Державою задач та функцій. …».

На підтвердження доводів, викладених у заяві за вих. від 28.10.24, заявником надано: копію Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 2022 рік; копію Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 2022 рік; копія розшифровки витрат на збут по ДП «НАЕК «Енергоатом» за 2022 рік; копію Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за півріччя 2023 рік; копію Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 2023 рік; копію Звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за півріччя 2024 рік; копію рішенням Торгово-промислової палати України від 28.02.22 № 2024/02.0-7.1.

Позивач проти заяви відповідача за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання рішення господарського суду у справі № 908/2026/24 заперечив повністю з підстав викладених у запереченнях за вих. від 31.10.24 на заяву про відстрочення виконання судового рішення. В обґрунтування своїх заперечень представник позивача зазначає наступне (дослівно):

«… Наведені заявником обставини, що нібито перешкоджають виконанню судового рішення, не можна повною мірою оцінити в розрізі їх впливу на об`єктивну можливість виконати судове рішення у встановлений строк у разі задоволення заяви, оскільки не конкретизовано та не описано, як кожна з наведених обставин впливає на можливість виконання зазначеного рішення.

(3) Станом на дату розгляду відповідної заяви І ТАК ДІЄ НОРМА ЩОДО ЗУПИНЕННЯ У ПЕРІОД ДІЇ ВОЄННОГО СТАНУ ВЧИНЕННЯ ВИКОНАВЧИХ ДІЙ у провадженнях, за якими боржником є АТ НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ».

Так, відповідно до вимог статті ПРИКІНЦЕВИХ ТА ПЕРЕХІДНИХ ПОЛОЖЕНЬ Закону України «Про виконавче провадження» (пункт 102) зупиняється у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, вчинення виконавчих дій у виконавчих провадженнях з виконання рішень (крім…), боржниками за якими є підприємства оборонно-промислового комплексу, визначені в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, відповідно до Порядку визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 лютого 2023 р. № 101, Мінстратегпром протягом 10 робочих днів з дня отримання заяви та доданих до неї документів забезпечує їх розгляд та приймає рішення про включення або про відмову у включенні підприємства до переліку, про що видається відповідний наказ.

Наказом Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 02.08.2024 № 95.

Акціонерне товариство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (код згідно з ) включено до переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

Таким чином, і без вирішення судом питання щодо наявності чи відсутності підстав для відстрочення виконання судового рішення, рішення Господарського суду Запорізької області від 08 квітня 2024 року НЕ БУДЕ ФАКТИЧНО ВИКОНАНО у період дії наказу Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 02.08.2024 № 95.

Боржнику достовірно відомо про існування відповідного наказу та наслідків його прийняття, оскільки у день його прийняття 02 серпня 2024 року до всіх відділів виконавчої служби, де перебували виконавчі провадження, за якими боржником є АТ НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ», були розіслані відповідні листи (копія листа та наказу Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України від 02.08.2024 № 95 додається).

…

4.2 відповідач посилається на фінансове навантаження, але не враховує, що позивач як суб`єкт господарювання вже поніс реальні матеріальні витрати задля виконання відповідних робіт для відповідача і відповідач отримав результат виконаної роботи. В свою чергу, позивач знаходиться у більш невигідному становищі, адже вже поніс реальні витрати: оплата праці працівникам, які були залучені до виконання робіт за цим договором; нарахування на оплату праці до бюджету; податкові зобов`язання з ПДВ, що виникли по операціям із відповідачем; судові витрати, пов`язані із вимушеним зверненням до суду. І це при тому, що відповідач навіть частково не оплатив виконані роботи.

До того, стягувач, АТ "Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут "Енергопроект" () також входить до Переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави (постанова Кабінету Міністрів України від 04 березня 2015 р. № 83).

АТ "Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут "Енергопроект" () є акціонерним товариством, акціонером якого є Держава в особі Міністерства енергетики України, яка є власником 1 009 401 шт. простих іменних акцій Акціонерного товариства «Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут «Енергопроект», що становить 50,000049 відсотків у статутному капіталі Товариства.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2022 року № 1125-р «Деякі питання управління акціонерним товариством "Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут "Енергопроект" припинена приватизація державного пакета акцій АТ ХІ "Енергопроект"; передано Міністерству енергетики повноваження з управління корпоративними правами, що належать державі у статутному капіталі АТ ХІ "Енергопроект".

4.3 На одні і ті ж самі обставини сторона відповідача посилалася в суді першої інстанції, як на підставу зменшення 3 % річних і наразі ті ж обставини зазначає, як підставу для відстрочення виконання судового рішення. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке. …».

Згідно з ч. 2 ст. 13 Закону України Про судоустрій та статус суддів, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав особи і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду. Право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень складовою права на справедливий судовий захист.

Згідно із нормами ст. 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення (ч. 1). Заява про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у 10-денний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи (ч. 2). Підставою для відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3). Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 4). Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч. 5). Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення … постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю (ч. 7).

Відповідно до п. 7. 1. 1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.10.12 № 9 Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України, відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом...

Таким чином, запроваджений процесуальними нормами права механізм відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду - виконання ухваленого судом рішення.

Згідно із п. 7.2 наведеної вище постанови, підставою для відстрочки, розстрочки, можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом.

При цьому, слід мати на увазі, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених відповідною статтею ГПК України, не вимагається. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та ін. обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, питання щодо надання відстрочки (розстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватись судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить, що підставою для відстрочення (розстрочення), можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк.

ГПК України не визначає переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання, тому суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини за правилами, встановленими цим Кодексом.

Тобто, можливість відстрочення (розстрочення) виконання судового рішення у судовому порядку у будь-якому випадку пов`язується з об`єктивними, непереборними обставинами, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Обов`язковою умовою надання розстрочки (відстрочки) виконання судового рішення є наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання такого рішення, які заявник повинен довести відповідно до вимог ст. 74 ГПК України. При цьому, рішення про відстрочку (розстрочку) виконання рішення суду має ґрунтуватись на додержанні балансу інтересів стягувача та боржника. А для юридичних осіб суд зобов`язаний врахувати ступінь вини відповідача у виникненні спору.

Згідно із ст. 129 Конституції України, однією з засад судочинства є змагальність.

Відповідно до ст. 1291 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Статтею 13 ГПК України унормовано такий принцип господарського судочинства, як змагальність сторін, згідно з яким судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Тобто, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності своєї правової позиції.

У відповідності із п. 1 Указу Президента України від 24.02.22 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року … (який діє станом на час постановлення цієї ухвали).

Рішенням Ради суддів України від 24.02.22 № 9, з урахуванням положень ст. 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність,недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, рекомендовано зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Рішенням Торгово-промислової палати України від 28.02.22 № 2024/02.0-7.1 на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України Про торгово-промислові палати в Україні від 02.12.97 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України:

- засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року … відповідно до Указу Президента України від 24.02.22 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні;

- підтверджено, що зазначені обставини з 24.02.22 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи ін. зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи ін. нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Наразі, відповідними Указами Президента України строк, на який на території України введено режим воєнного стану, продовжено до 09.11.24 включно.

Порядком визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану (далі Порядок), який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 04.02.23 № 101, встановлено процедуру визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

Пунктом 9 Порядку передбачено, що Міністерство з питань стратегічних галузей промисловості України (далі Мінстратегпром) розглядає пакет документів та приймає рішення про включення або про відмову у включенні підприємства до переліку, про що видається відповідний наказ.

Наказом Мінстратегпрому від 02.08.24 № 95 акціонерне товариство Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом () включено до переліку підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану, відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 04.02.23 № 101.

Таким чином, на підставі абз. 12 п. 10-2 розділу ХІІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про виконавче провадження, вчинення виконавчих дій у всіх виконавчих провадженнях, за якими боржником є акціонерне товариство Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом, підлягає зупиненню на період дії воєнного стану в Україні.

Розглянувши заяву, проаналізувавши надані представником заявника докази та письмові пояснення, судом прийнято до уваги та обставина, що відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. А у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення. Тобто, довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути оправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Окрім того, довготривале не виконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого виконання.

Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки та розстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер.

Із підстав, умов та меж надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочки чи розстрочки без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника, порушує (може порушити) основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

З урахуванням викладеного вище в тексті цієї ухвали, приймаючи до уваги те, що:

- станом на дату постановлення цієї ухвали введено та продовжує діяти режим воєнного стану;

- постановою Кабінету Міністрів України від 04.02.23 № 101 затверджено порядок визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану;

- встановлено процедуру визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану;

- на підставі абз. 12 п. 10-2 розділу ХІІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про виконавче провадження, вчинення виконавчих дій у всіх виконавчих провадженнях, за якими боржником є акціонерне товариство Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом, підлягає зупиненню на період дії воєнного стану в Україні;

- як свідчать матеріали цієї господарської справи за рішенням, яке набрало законної сили, боржником у справі № 908/2026/24 є акціонерне товариство Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі філії Відокремлений підрозділ Запорізька атомна електрична станція;

суд дійшов висновку про відсутність (станом на час постановлення цієї ухвали) правових підстав для задоволення заяви відповідача за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання судового рішення Господарського суду Запорізької області від 27.09.24 у справі № 908/2026/24.

Керуючись ст.ст. 2, 13, 18, 24, 42, 46, 74, 76, 77, 78, 80, 233-235, 240, 331 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ДП НАЕК Енергоатом за вих. від 28.10.24 про відстрочення виконання судового рішення Господарського суду Запорізької області від 27.09.24 у справі № 908/2026/24.

Екземпляр ухвали надіслати учасникам по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею 12.11.24 та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 10 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом 10 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 261 цього Кодексу.

Суддя В.Л. Корсун