ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА про залишення зустрічної позовної заяви без руху

"06" листопада 2024 р. м ХарківСправа № 922/3281/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРАРНИЙ ДІМ «ГЕЛІОС» до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" по справі

за позовом Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України", м.Київ
до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРАРНИЙ ДІМ «ГЕЛІОС», м.Харків; 2. ОСОБА_1 , м.Лиман (адреса: АДРЕСА_1 ); 3. ОСОБА_2 , м.Київ (адреса: АДРЕСА_2 )
про стягнення 23951335,79 грн

ВСТАНОВИВ:

18.09.2024 року позивач - Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України" звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до: Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРАРНИЙ ДІМ «ГЕЛІОС»; ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 , в якому просить суд стягнути в солідарному порядку з відповідачів на користь позивача заборгованість за Кредитним договором № 21-1KV0331 від 24.09.2021 року у сумі 23951335,79 грн, з яких: сума заборгованості за кредитом (основний борг) - 11444993,02 грн; проценти за користування кредитом - 486873,76 грн; штрафи - 570003,75 грн; заборгованість згідно з договором про надання державної гарантії на портфельній основі від 31.12.2020 року №13010-05/263- 11449465,26 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.10.2024 року відкрито провадження у справі №922/3281/24 та призначено підготовче засідання на 12.11.2024 року о 12:15.

01.11.2024 року до суду надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРАРНИЙ ДІМ «ГЕЛІОС» (вх.№27576 від 01.11.2024), в якій просить суд:

- визнати недійсним підпункт 3.2.1 пункту 3.2 статті 3 «Проценти та комісійні винагороди» Кредитного договору №21-1KV0331 від 24.09.2021, а саме:

«3.2.1. Комісія за відкриття кредитної лінії.

Розмір ставки комісії за відкриття кредитної лінії 0,5 (Нуль цілих п`ять десятих) від Ліміту кредитної лінії, зазначеного у підпункті 2.3.1 цього Договору»;

- визнати недійсним підпункт 3.2.3 пункту 3.2 статті 3 «Проценти та комісійні винагороди» Кредитного договору №21-1KV0331 від 24.09.2021, а саме:

«3.2.3. Розмір комісії за управління під часткове забезпечення державною гарантією на портфельній основі (далі - комісія за управління під часткове забезпечення Гарантією) становить:

- протягом 1-го року кредитування (з 24.09.2021 по 23.09.2022): 0,5% річних від

Ліміту кредитної лінії згідно з підпунктом 2.3.1. Договору,

- починаючи з 2-го року кредитування (з 24.09.2022 по 23.09.2023): 1% річних від Ліміту кредитної лінії згідно з підпунктом 2.3.1. Договору, та підлягає нарахуванню та сплаті щомісяця.

Комісія за управління під часткове забезпечення Гарантією нараховується починаючи з дати набуття чинності цією Додатковою угодою і закінчуючи датою повного виконання зобов`язань з погашення Кредиту (включно), або закінчуючи датою розірвання цієї Додаткової угоди, але не більше 90 днів з дати повного погашення Кредиту, визначеної згідно з пунктом 6.4 цього Договору.»;

- зменшити заборгованість за кредитом (основний борг) у сумі 22 894 458,28 грн на сплачену комісію у сумі 115 000,00 грн та у сумі 349 791,70 грн до 22 429 666,58 грн за Кредитним договором №21-1KV0331 від 24.09.2021.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, суд встановив, що його подано без додержання процесуальних вимог статей 164, 180 ГПК України, з огляду на наступне

Відповідно до частин 1-4 статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 ГПК України до позовної заяви додаються докази сплати судового збору у встановленому розмірі.

Так, згідно з частиною 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпунктами 1,2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання вимоги немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 3028,00 грн.

Водночас ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як вбачається з матеріалів зустрічної позовної заяви, позивачем заявлена одна немайнова вимога, а саме: визнати недійсним підпункт 3.2.1 пункту 3.2 статті 3 «Проценти та комісійні винагороди» Кредитного договору №21-1KV0331 від 24.09.2021, а саме:

« 3.2.1. Комісія за відкриття кредитної лінії.

Розмір ставки комісії за відкриття кредитної лінії 0,5 (Нуль цілих п`ять десятих) від Ліміту кредитної лінії, зазначеного у підпункті 2.3.1 цього Договору»;

- визнати недійсним підпункт 3.2.3 пункту 3.2 статті 3 «Проценти та комісійні винагороди» Кредитного договору №21-1KV0331 від 24.09.2021, а саме:

« 3.2.3. Розмір комісії за управління під часткове забезпечення державною гарантією на портфельній основі (далі - комісія за управління під часткове забезпечення Гарантією) становить:

- протягом 1-го року кредитування (з 24.09.2021 по 23.09.2022): 0,5% річних від

Ліміту кредитної лінії згідно з підпунктом 2.3.1. Договору,

- починаючи з 2-го року кредитування (з 24.09.2022 по 23.09.2023): 1% річних від Ліміту кредитної лінії згідно з підпунктом 2.3.1. Договору, та підлягає нарахуванню та сплаті щомісяця.

Комісія за управління під часткове забезпечення Гарантією нараховується починаючи з дати набуття чинності цією Додатковою угодою і закінчуючи датою повного виконання зобов`язань з погашення Кредиту (включно), або закінчуючи датою розірвання цієї Додаткової угоди, але не більше 90 днів з дати повного погашення Кредиту, визначеної згідно з пунктом 6.4 цього Договору.»

Дана вимога - є вимогою немайнового характеру.

Також первісним позивачем заявлена вимога: зменшити заборгованість за кредитом (основний борг) у сумі 22 894 458,28 грн. (двадцять два мільйони вісімсот дев`яносто чотири тисячі чотириста п`ятдесят вісім грн. 28 коп.) на сплачену комісію у сумі 115 000,00 грн. (сто п`ятнадцять тисяч грн. 00 коп.) та у сумі 349 791,70 грн. (триста сорок дев`ять тисяч грн. сімсот дев`яносто одна грн. 70 коп.) до 22 429 666,58 грн. (двадцять два мільйони чотириста двадцять дев`ять тисяч шістсот шістдесят шість грн. 58 коп.) за Кредитним договором №21- 1KV0331 від 24.09.2021.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За частиною першою статті 163 зазначеного Кодексу ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. До позовних заяв немайнового характеру належать вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Враховуючи зазначене дана вимога - є вимогою майнового характеру.

Первісним позивачем надані докази сплати судового збору в розмірі 5577,50грн.

Отже, позивачем за зустрічним позовом не доплачено судовий збір у розмірі 2422,40 грн - за немайнову вимогу.

Крім того, відповідно до ст.5 ГПК України здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, яка повинна викладатися чітко й безумовно, з метою його належного виконання.

Отже викладена зустрічним позивачем прохальна частина позову в частині зменшення заборгованості за кредитом не відповідає вимогам п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України, тому зустрічному позивачу необхідно усунути вказаний недолік та викласти позовні вимоги (матеріально-правові вимоги, стосовно якої зустрічний позивач просить прийняти судове рішення), які мають бути визначені чітко й безумовно.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне звернути увагу зустрічного позивача щодо прохальної частини позову та зазначити матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до ч.1 ст.172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Однак, представником позивача надано до суду докази направлення до Електронного кабінету копії позовної заяви лише АТ "Державний експортно-імпортний банк України" та ТОВ «АГРАРНИЙ ДІМ «ГЕЛІОС», та докази на підтвердження направлення на електронну пошту ОСОБА_1 та ОСОБА_2 копії зустрічної позовної заяви.

Відповідно до чч.7, 8 ст.42 ГПК України якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Разом з тим із наданої представником позивача роздруківки не вбачається зміст вкладення, неможливо перевірити наявність накладення кваліфікованого електронного підпису учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 23.01.2024 по справі №922/2081/22 (http://tinyurl.com/ywn5nt6d) зазначено, що надіслання копії апеляційної скарги на електронну адресу представника позивача в розумінні статей 258, 259 ГПК України не є належним доказом направлення копії апеляційної скарги позивачеві.

Враховуючи викладене, представником позивача не надано належних доказів про направлення копії зустрічної позовної заяви учасникам справи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шляхом надсилання на юридичну адресу зазначеного учасника справи у паперовій формі листом з описом вкладення.

Крім того, суд звертає увагу, що представник позивача в шапці зустрічної позовної заяви визначено відповідач 2 за первісним позовом ОСОБА_1 , відповідач 3 за первісним позовом ОСОБА_2 , проте не зазначено процесуальний статус ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у зустрічній позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху зустрічну позовну заяву (вх.№27576 від 01.11.2024).

2. Встановити позивачу за зустрічним позовом строк на усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу за зустрічним позовом спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надання доказів доплати судового збору в розмірі 2422,40 грн;

- надання доказів направлення на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 копії зустрічної позовної заяви та доданих до неї документів (чек, опис вкладення);

- визначення процесуального статусу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у зустрічній позовній заяві.

4. Попередити позивача за зустрічним позовом про те, що відповідно до вимог ч.4 ст.174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала підписана 06.11.2024

Суддя К.В. Аріт