ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2024м. ХарківСправа № 922/652/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатої В.В.

при секретарі судового засідання Корнух В.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Акціонерного товариства Сенс Банк (вул. Велика Васильківська, 100, м. Київ, 03150)
до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ (вул. Батицького Маршала, буд. 24, кімната 101, м. Харків, 61038) , 2. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) , 3. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 )
про стягнення коштів
за участю представників:

позивача - не з`явився;

відповідача 1- не з`явився;

відповідача 2- не з`явився;

відповідача 3- не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Сенс Банк звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якому просить:

1.Стягнути з Відповідачів, яким (якою) є: Товариство з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ, та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 - на користь Акціонерного товариства Сенс Банк, 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № НОМЕР_3 , заборгованість в розмірі 571 460,38 грн., з яких:

- Сума заборгованості за кредитом 471 148,04 грн.

- Сума заборгованості за відсотками 100 312,34 грн.

2. Стягнути з Відповідачів, яким якою) є: Товариство з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ, та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 - на користь Акціонерного товариства Сенс Банк, 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № НОМЕР_3 , - витрати по сплаті судового збору у сумі 8 571,91 грн.

Згідно з вимогами частини 6 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, що не є підприємцем, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вищевказаних вимог процесуального закону, суд звернувся із запитом до Департаменту реєстрації Харківської міської ради щодо отримання актуальної інформації стосовно місця реєстрації відповідача-2 та відповідача-3.

11.03.2024 від Департаменту реєстрації Харківської міської ради до суду надійшли відповіді на запит за вх. № 6560 та за вх. № 6563 разом з інформаційними довідками з Реєстру територіальної громади міста Харкова, в яких міститься інформація, що місцем реєстрації ОСОБА_1 є: АДРЕСА_3 , а місцем реєстрації ОСОБА_2 є: АДРЕСА_4 .

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/652/24. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання на 01 квітня 2024 року о 11:15 год.

15.03.2024 від Департаменту реєстрації Харківської міської ради до суду надійшли відповіді на запит за вх. № 7251 та за вх. № 7252 разом з інформаційними довідками з Реєстру територіальної громади міста Харкова.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.04.2024 відкладено підготовче засідання на "22" квітня 2024 р. о 11:15 год.

В судовому засіданні 22.04.2024 на підставі п.3 ч.2 ст.183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 13.05.2024р. об 11:30 год.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.05.2024 знято з розгляду справу № 922/652/24, призначену до розгляду у судовому засіданні на "13" травня 2024 р. о 11:30 год. Продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів з ініціативи суду. Призначено розгляд справи № 922/652/24 у судовому засіданні на "27" травня 2024 р. о 11:15 год.

У зв`язку з постійними обстрілами міста Харкова, через реальну загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, працівників апарату суду та суддів, керуючись ст. 3 Конституції України, ст. 24 Закону України Про судоустрій і статус суддів, рішенням Ради суддів України № 23 від 05.08.2022, враховуючи положення Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні № 64/2022 від 24.02.2022 (зі змінами), з огляду на встановлення у Господарському суді Харківської області особливого режиму роботи і запровадженням відповідних організаційних заходів, ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.05.2024 знято з розгляду справу № 922/652/24, призначену до розгляду у судовому засіданні на 27 травня 2024 р. о 11:15 год. Призначено розгляд справи № 922/652/24 у судовому засіданні на "03" червня 2024 р. о 12:00 год. Попереджено, що дату та час проведення судового засідання може бути змінено, з урахуванням поточної обстановки у місті Харкові, про що учасників справи буде повідомлено додатково ухвалою суду.

27.05.2024 через систему «Електронний суд» представником відповідача -2 та відповідача-3 подано клопотання про оголошення перерви у підготовчому засіданні за вх. № 13549.

03.06.2024 через систему «Електронний суд» представником відповідача-2 та відповідача-3 подано відзиви на позов за вх. № 14228 та за вх. № 14231, які є ідентичними за своєю суттю. У відзиві відповідачі просять суд: витребувати у АТ "Сенсбанк" оригінали договору поруки №MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 та договору поруки №MBOVO2021067/1 від 07.09.2021; відмовити АТ "Сенсбанк" у задоволенні його позову до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення коштів по справі 922/652/24; забезпечити право ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по справі 922/652/24 на ознайомлення з оригіналами Договору поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року та Договору поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року; оголосити перерву у засіданні, що призначено на 03.06.2024 року об 12:00 по справі 922/652/24, задля забезпечення прав позивача та відповідачів у цій справі.

Відзиви долучено до матеріалів справи.

В судовому засіданні 03.06.2024 постановлено протокольну ухвалу про відмову в задоволенні клопотання відповідача 2 та відповідача 3 про витребування оригіналів договорів поруки, викладеному в відзиві на позовну заяву (вх. №14231 від 03.06.2024). Постановлено протокольну ухвалу про відмову у задоволенні клопотання відповідача 2 та відповідача 3 про оголошення перерви в підготовчому засіданні, викладеному в відзиві на позовну заяву (вх. №14231 від 03.06.2024). На підставі ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 10.06.2024 о 12:30 год.

В судовому засіданні 10.06.2024 в порядку ч.2. ст. 216 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 24.06.2024 до 12:15 год.

10.06.2024 (після судового засідання) представником відповідача-2 та відповідача-3 до суду подано клопотання про призначення судової експертизи за вх. № 15031, в якому представник відповідачів просить призначити у справі № 922/652/24 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити Харківському НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса (місцезнаходження: вул, Золочівська, 8а. м. Харків, Україна, 61177). На розгляд експерта поставити наступне питання: Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на оригіналах Договору поруки № МВОУО2021067/1 від 07.09.2021 року та Договору поруки № МВОУО2021067/1 від 07.09.2021 року, саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , від імені яких вони зазначені, чи іншою особою?

24.06.2024 представником відповідача-2 та відповідача-3 до суду подано клопотання за вх. № 16304, в якому представник відповідачів просить повернутись зі стадії розгляду справи № 922/652/24 по суті до стадії підготовчого провадження та задовольнити клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.06.2024 задоволено клопотання представника відповідача-2 та відповідача-3 про повернення до стадії підготовчого провадження (вх. № 16304 від 24.06.2024). Постановлено здійснити повернення на стадію підготовчого провадження. Клопотання представника відповідача-2 та відповідача-3 про призначення судової експертизи (вх. № 15031 від 10.06.2024) задоволено. Призначено у справі № 922/652/24 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Національному науковому центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса" (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8а). На розгляд експерта поставлено наступне питання:

- Чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на оригіналах Договору поруки № МВОVО2021067/1 від 07.09.2021 року та Договору поруки № МВОVО2021067/1 від 07.09.2021 року, саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , від імені яких вони зазначені, чи іншою особою?

Цією ж ухвалою провадження по справі зупинено на час проведення експертизи.

22.08.2024 на адресу господарського суду Харківської області від Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса" за вх. № 1132 надійшло клопотання про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової почеркознавчої експертизи № 6267.

Також, 22.08.2021 на адресу господарського суду Харківської області надійшли матеріали справи № 922/652/24 для розгляду клопотання судового експерта.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.09.2024 провадження у справі № 922/652/24 поновлено. Призначено у справі підготовче засідання на 09 вересня 2024 року о 13:15 год. Зобов`язано Акціонерне товариство Сенс Банк надати в підготовче засідання: оригінал Договору поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року, укладеного з ОСОБА_1 ; оригінал Договору поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року, укладеного з ОСОБА_2 . Зобов`язано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надати в підготовче засідання: вільні зразки (оригінали) підписів (15-20 підп., кожної особи) та почерків (15-20 арк., кожної особи) ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , як в офіційних, так і в неофіційних, різнохарактерних за змістом та цільовим призначенням документах, виконаних до вересня 2021 року, які можуть міститися у: паспортах громадян України, паспортах громадян України для виїзду за кордон, військових квитках або копіях цих документів належної якості, трудових книжках, автобіографіях, особових, пенсійних та спадкових справах (зазначити місце розташування підписів та записів), документах укладання (розірвання) шлюбу, екзаменаційних картках водіїв, розписках, посвідченнях, членських квитках, заявах, договорах, довіреностях, особистих записах, листах, квитанціях, відомостях, щотижневиках, чеках, гарантійних талонах, листівках, фотокартках тощо, які достовірно виконані ними та містять всі варіанти їх підписів і почерків; надати умовно-вільні зразки (оригінали) їх підписів (15-20 підп., кожної особи) та почерків (15 - 20 арк., кожної особи) як в офіційних, так і в неофіційних, різнохарактерних за змістом та цільовим призначенням документах, виконаних після вересня 2021 року та до теперішнього часу. Явку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в підготовчому засідання визнано обов`язковою для відібрання експериментальних зразків підпису та почерку.

Враховуючи, що сторонами вимоги ухвали суду від 02.09.2024 щодо надання документів не виконані, ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.09.2024 в клопотанні Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса" за вх. № 1132 про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової почеркознавчої експертизи № 6267 - відмовлено. Повідомлено, що про подальший розгляд справи буде повідомлено окремою ухвалою.

В порядку ст.ст. 120-121 ГПК України учасників справи повідомлено, що підготовче засідання у справі відбудеться 23 вересня 2024 року о(б) 13:45 год.

В судовому засіданні 23.09.2024 на підставі п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 10.10.2024 о(б) 13:15 год.

В судовому засіданні 10.10.2024 судом оглянуто оригінали спірних договорів та встановлено, що оригінали договорів поруки відповідають тим копіям, які наявні в матеріалах справи. Крім цього, задоволено усне клопотання представника позивача та протокольною ухвалою постановлено повернутися до стадії підготовчого провадження, призначено розгляд справи у підготовчому провадженні на 21.10.2024 о(б) 13:40 год.

14.10.2024 через систему «Електронний суд» представником позивача подано заяву про зміну предмету позову (вх. № 25810 від 14.10.2024).

В судовому засіданні 21.10.2024 прийнято заяву Акціонерного товариства Сенс Банк про зміну предмету позову (вх. № 25810 від 14.10.2024) до провадження та подальший розгляд справи здійснювати з її урахуванням. Постановлено вважати сформованими позовні вимоги в наступній редакції:

Стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ, , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 - на користь Акціонерного товариства Сенс Банк, 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № НОМЕР_3 , заборгованість в розмірі 571 460,38 грн., з яких:

- Сума заборгованості за кредитом 471 148,04 грн.

- Сума заборгованості за відсотками 100 312,34 грн.

Стягнути в рівних частинах з Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ, , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНКОПП НОМЕР_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНКОПП НОМЕР_2 - на користь Акціонерного товариства Сенс Банк, 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № UA0000004, - витрати по сплаті судового збору у сумі 8 571,91 грн.

Цією ж ухвалою закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на "04" листопада 2024 р. о 11:15 год.

В призначене судове засідання 04.11.2024 позивач свого представника не направив. 04.11.2024 до суду подано заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача за вх. № 27678, в якій представник позивача просить провести судове засідання без його участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити позов..

Інші учасники своїх представників в судове засідання також не направили, про причину неявки суд не повідомили.

Відповідно до ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Разом з цим, суд звертає увагу на те, що явка сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а брати участь у судових засіданнях є правом учасників справи, що встановлено ст. 42 ГПК України.

При цьому, суд зазначає, що в ході розгляду даної справи господарським судом Харківської області, у відповідності до п.4 ч.5 ст.13 ГПК України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ГПК України.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, який неодноразово продовжувався та діє на даний час.

За змістом ст. 10, 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Разом з цим, відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

При цьому, суди повинні забезпечувати безпеку учасників судового провадження, запобігти створенню перешкод для реалізації ними права на судовий захист та визначених законом процесуальних прав в умовах воєнного стану, коли реалізація учасниками справи своїх прав і обов`язків є суттєво ускладненою.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб.

За приписами статті 8 Конституції України та статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26 липня 2007 року; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08 грудня 2016 року).

Відповідно до ч. 1 п. 10 ч. 3 ст. 2 та ч. 2 ст. 114 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Критерій розумності строку розгляду справи визначений у листі Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 "Щодо перевищення розумних строків розгляду справ", в якому зазначено, що критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що [..] очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02 травня 2013 року, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15 березня 2012 року).

У статті 6 Конвенції закріплений принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Здійснюючи тлумачення положень Конвенції, ЄСПЛ у своїх рішеннях указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (рішення від 28 травня 1985 року у справі Ашингдейн проти Великої Британії).

Ворожі війська постійно здійснюють масований ракетний обстріл, зокрема, по об`єктам енергетичної інфраструктури України і через це в багатьох містах України, в тому числі і у місті Харкові де розташований Господарський суд Харківської області, періодично було відсутнє електропостачання та, відповідно, інтернет-зв`язок.

Водночас, у місті Харкові періодично оголошуються повітряні тривоги, під час яких суддя, працівники апарату та відвідувачі суду мають перебувати в укриттях з метою уникнення загрози життю та здоров`ю.

З огляду на запровадження на території України воєнного стану, приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи поточну обстановку, що склалася в місті Харкові, а також з метою повного з`ясування фактичних обставин справи, суд був вимушений вийти за межі строку, встановленого ГПК України.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно перевіривши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд встановив наступне.

07.09.2021 року між Акціонерним товариством «Альфа-Банк» (надалі за текстом «Банк», «Кредитор») та Товариством з обмеженою відповідальністю «СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ» (відповідно до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, попередня назва - ТОВ "НВП "ГЛОБАЛПРОМ", ) (надалі за текстом «Клієнт», «Позичальник», «Відповідач-1») укладено Додатковий договір про надання кредиту у формі овердрафт та заставу майнових прав на грошові кошти, розміщені на поточному рахунку, №МВОVО2021067 до договору на комплексне банківське обслуговування №40256508 від 04.04.2016 р. (надалі за текстом "Договір овердрафту", "Кредитний договір"), пунктом 1 якого визначено, що Банк, в порядку та на умовах визначених цим Договором овердрафту та Договором, зобов`язується надати Клієнту кредит у формі Овердрафт, а Клієнт зобов`язується сплатити проценти за користування Овердрафтом, виконати інші умови цього Договору овердрафту та повернути Банку заборгованість за Овердрафтом у строки, встановлені цим Договором овердрафту.

Відповідно до п. 2 Договору овердрафту, Банк надає Клієнту кредит у формі Овердрафт на наступних умовах:

п.п. 2. Максимальна сума ліміту Овердрафту 700 000 грн. 00 коп..

п.п. 5. Дата повернення овердрафту 06.09.2022 р. (включно).

п.п. 6. Розмір процентів за користування Овердрафтом 18,2% річних. Тип процентної ставки (процентів) за користування Овердрафтом фіксована.

Розмір процентів від простроченої суми Овердрафту 18,2% річних. Тип процентної ставки (процентів) за користування Овердрафтом фіксована.

п.п. 8. Цільове призначення кредиту - поповнення обігових коштів, а також на інші цілі, що не суперечать чинному законодавству України.

п.п. 11. Забезпечення виконання зобов`язань Клієнта за цим Договором овердрафту:

а) Порука Гекова Олексія Євгеновича на всю суму зобов`язань Клієнта за цим Договором Овердрафту.

б) Порука Демурія Пата Максимовича на всю суму зобов`язань Клієнта за цим Договором Овердрафту.

в) застава майнових прав на грошові кошти, що знаходяться на поточному рахунку Клієнта, зазначеному у підпункті 1 (таблиця) пункту 2 цього Договору овердрафту.

Так, на забезпечення умов виконання кредитного договору № MBOVO2021067 від 07.09.2021 року з ОСОБА_1 (відповідачем-2) було укладено Договір поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року.

Також, на забезпечення умов виконання кредитного договору № MBOVO2021067 від 07.09.2021 року з ОСОБА_2 (відповідачем-3) було укладено Договір поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року.

Пунктом 1.1. Договорів поруки встановлено, що цим Договором Поручитель поручається за виконання - Товариством обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «ГЛОБАЛПРОМ», , місцезнаходження (юридична адреса) якого 61058, Харківська обл., місто Харків, вулиця Сумська, будинок 37 (надалі - Боржник) зобов`язання, що виникло на підставі Додаткового договору про надання кредиту у формі овердрафт та заставу майнових прав на грошові кошти, розміщені на поточному рахунку, №МВОVО2021067 до договору на комплексне банківське обслуговування №40256508 від 04.04.2016 р. укладеного між Банком та Боржником «07» вересня 2021 року, з урахуванням всіх додаткових угод до нього, що укладені на дату набуття чинності цим Договором або будуть укладені у майбутньому, відповідно до якого Боржник повинен виконати наступні обов`язки:

- обов`язку повернути Банку заборгованість за Овердрафтом у загальній сумі, що у будь-який момент часу не перевищуватиме ліміт Овердрафту, у строк не пізніше 60 (Шістдесят) днів з дати її виникнення, а заборгованість, що виникла пізніше, ніж за 60 (Шістдесят) днів до закінчення строку дії Овердрафту, - не пізніше «06» вересня 2022 року;

- обов`язку сплачувати Банку проценти за користування Овердрафтом у розмірі 18,2% (Вісімнадцять цілих дві десяті) річних або у будь-якому іншому (більшому або меншому) розмірі, якщо такий буде встановлений шляхом зміни Основного договору, у строки, визначені в Основному договорі;

- обов`язку сплачувати Банку комісію за управління Овердрафтом у розмірі і строки, визначені в Основному договорі;

- обов`язку у випадках, передбачених Основним договором або законодавством України, достроково (до настання термінів або строків повернення / сплати, зазначених вище у цьому пункті), повернути Банку заборгованість за Овердрафтом, сплатити проценти за користування ним і виконати інші обов`язки, що виникають із Основного договору;

- обов`язку сплатити Банку неустойку, пеню, штрафні санкції та понад суму неустойки, пені, штрафних санкцій відшкодувати збитки, заподіяні Банку невиконанням або неналежним виконанням Боржником своїх зобов`язань за Основним договором;

- обов`язку сплачувати Банку проценти від простроченої суми Овердрафту (його частини) у розмірі 18,2% (Вісімнадцять цілих дві десяті) річних або у будь-якому іншому (більшому або меншому) розмірі, якщо такий буде встановлений шляхом зміни Основного договору, у строки, визначені в Основному договорі.

Пунктом 3.1. Договорів поруки встановлено, що Боржник та Поручитель відповідають перед Банком за порушення обов`язків, передбачених пунктом 1.1. цього Договору, як солідарні боржники. Поручитель відповідає перед Банком у тому ж обсязі, що і Боржник.

На виконання умов Договору Банк надав Клієнту грошові кошти у вигляді овердрафту, що підтверджується випискою по рахунку НОМЕР_4 .

12.08.2022 року Позачерговими Загальними зборами акціонерів АТ «АльфаБанк» було прийнято рішення про зміну найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк», а також про внесення змін до Статуту Акціонерного товариства «Альфа-Банк» шляхом затвердження його в новій редакції. 30.11.2022 року були внесені зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме - змінено найменування банку з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «Сенс Банк», при цьому залишився той самий що і раніше.

За твердженнями Позивача, Відповідач-1 грошові зобов`язання за Кредитним договором не виконав, не повернув кредит в узгоджені строки та не сплатив відсотки за користування кредитними коштами, внаслідок чого загальна сума заборгованості Відповідача-1 за кредитом станом на 25.08.2023 року становить 571 460,38 грн., з яких: сума заборгованості за кредитом 471 148,04грн., сума заборгованості за відсотками 100 312,34 грн.

Банком вживались заходи досудового врегулювання спору шляхом направлення засобами поштового зв`язку на адреси позичальника (боржника) та поручителів вимоги про усунення порушень вих. № 3/05 від 05.12.2023 надавши можливість протягом 30 днів добровільно сплатити заборгованість за кредитним договором. Докази направлення вимог містяться в матеріалах справи.

Однак, у визначений позивачем строк вимоги не були виконані, заборгованість відповідачами добровільно не сплачена.

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду з позовом про стягнення солідарно з відповідачів заборгованості за кредитним договором у сумі 571 460,38 грн., з яких: сума заборгованості за кредитом - 471 148,04 грн., сума заборгованості за відсотками- 100 312,34 грн.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Зокрема, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського кодексу України господарський договір є підставою виникнення господарських зобов`язань.

Згідно статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає із суті договору.

Відповідно до статті 6 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (стаття 627 Цивільного кодексу України).

Згідно частини 1 статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші, тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є кредитним договором.

Частиною 1 ст.1054 Цивільного кодексу України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору (ч.2 ст.1054 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 ст. 1048 Цивільного кодексу України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

За приписами ч.1 ст. 1049 Цивільного кодексу України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок (ч.3 ст.1049 Цивільного кодексу України).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 Цивільного кодексу України).

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 629 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст.530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Судом встановлено, що позивач виконав належним чином свої зобов`язання за кредитним договором № МВОVО2021067 від 07.09.2021 та надав відповідачу-1 кредитні кошти у формі овердрафту, що підтверджується випискою з банківського рахунку позичальника за період з 07.09.2021 по 25.08.2023.

Виписка (виписки) з рахунку (рахунків) позичальника відкритих в рамках кредитного договору, відповідають вимогам та підтверджують факт передачі кредитних коштів позичальнику та заборгованість за кредитним договором (позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 23.09.2019 у справі № 910/10254/18).

Також судом встановлено, що відповідно до умов Кредитного договору Відповідач-1 зобов`язався повернути кредит із врахуванням процентів у строк до 06.09.2022 року. Однак, Товариство з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ не виконало умови договору і взяті на себе зобов`язання, у зв`язку з чим кредит залишається непогашеним.

Отже, враховуючи те, що відповідач-1 не здійснив повернення кредиту (овердрафту), заборгованість перед позивачем на час прийняття рішення не погашена, факт наявності заборгованості на заявлену суму не спростований, розмір заборгованості підтверджується наявними матеріалами справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги щодо стягнення заборгованості за кредитом у розмірі 571 460,38 грн. (з яких: сума заборгованості за кредитом - 471 148,04грн., сума заборгованості за відсотками - 100 312,34 грн.) є цілком доведеними, обґрунтованими, підтверджені належними доказами та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Що стосується солідарного стягнення заборгованості з відповідачів, слід звернути увагу на таке.

Частиною першою статті 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Згідно з частиною першою статті 553 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником.

Згідно зі ст. 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.

Так, на забезпечення умов виконання кредитного договору № MBOVO2021067 від 07.09.2021 року з ОСОБА_1 (відповідачем-2) було укладено Договір поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року.

Також, на забезпечення умов виконання кредитного договору № MBOVO2021067 від 07.09.2021 року з ОСОБА_2 (відповідачем-3) було укладено Договір поруки № MBOVO2021067/1 від 07.09.2021 року.

Договорами поруки, якими забезпечується виконання зобов`язань Відповідача-1 не передбачено спеціальних умов відповідальності Поручителів, а отже Відповідач-1 і поручителі відповідають перед Акціонерним товариством Сенс Банк як солідарні з позичальником боржники.

У зв`язку з виникненням заборгованості Відповідача-1, Позивач звернувся до позичальника (боржника) та поручителів з вимогою про усунення порушень вих. № 3/05 від 05.12.2023.

Проте, доказів виконання зобов`язання поручителями, як і самим Позичальником, до суду не було надано.

Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення позову, а саме солідарне стягнення з відповідачів заборгованості в розмірі 571 460,38 грн., з яких: сума заборгованості за кредитом 471 148,04 грн., сума заборгованості за відсотками 100 312,34 грн.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується статтею 129 Господарського процесуального кодексу України. У спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи задоволення позову витрати зі сплати судового збору має бути покладено на відповідачів у розмірі 8571,91 грн. Втім, оскільки солідарне стягнення судових витрат процесуальним законом не передбачено, судовий збір у даній справі покладається на відповідачів в рівних частинах по 2857,30 грн. на кожного.

На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 20, 73, 74, 76-79, 86, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ (вул. Батицького Маршала, буд. 24, кімната 101, м. Харків, 61038, ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства Сенс Банк (03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № НОМЕР_3 ) заборгованість в розмірі 571 460,38 грн., з яких: сума заборгованості за кредитом 471 148,04 грн., сума заборгованості за відсотками 100 312,34 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ (вул. Батицького Маршала, буд. 24, кімната 101, м. Харків, 61038 ) на користь Акціонерного товариства Сенс Банк (03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № НОМЕР_3 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 2857,30 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства Сенс Банк (03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № НОМЕР_3 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 2857,30 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ) на користь Акціонерного товариства Сенс Банк (03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, , МФО 300346, п/р № НОМЕР_3 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 2857,30 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.

Позивач: Акціонерне товариство Сенс Банк, 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ).

Відповідач-1: Товариство з обмеженою відповідальністю СПЕЦМОНТАЖ ПІДЙОМ (вул. Батицького Маршала, буд. 24, кімната 101, м. Харків, 61038, ).

Відповідач-2: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ).

Відповідач-3: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ).

Повне рішення складено "14" листопада 2024 р.

Суддя В.В. Усата

справа № 922/652/24