ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" листопада 2024 р. Справа№ 910/6044/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Скрипки І.М.

Мальченко А.О.

при секретарі Вага В.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Паюнова Н.А. орд.;

від відповідача: не з`явився;

від апелянта: Рябко Є.О. орд.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.09.2024 про повернення позову третьої особи без розгляду.

у справі №910/6044/24 (суддя Плотницька Н.Б.)

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. управління нерухомістю"

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол"

про стягнення 667 778 грн 41 коп.

та за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. управління нерухомістю"

про визнання недійсним договору та стягнення 618 507 грн 37 коп.,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19 вересня 2024 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" (далі - позивач) та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" (далі - відповідач) про визнання недійсним договору, стягнення збитків та визнання відсутнім права, та додані до неї матеріали повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, Товариство з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" (далі - апелянт) подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.09.2024 та направити матеріали справи на розгляд до суду першої інстанції.

Заявник вважає, що судом порушено норми процесуального права, а висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки зі змісту позовної заяви третьої особи вбачається, що нею заявлена самостійна вимога про визнання недійсним договору №09-2022, зазначена вимога заявлена саме щодо матеріально-правового об`єкту, з приводу якого виник правовий конфлікт між ОСББ та ТОВ "Поряд.Ок" за зустрічним позовом у даній справі, а саме з приводу дійсності або недійсності договору, тобто відповідності його умов вимогам законодавства, чинного на момент укладення, а вимога про відшкодування збитків заявлена саме у зв`язку із укладенням відповідними сторонами недійсного правочину, тому доцільність спільного розгляду третьої особи з первісним та зустрічним позовом у даній справі є очевидною.

Відповідач у заяві від 09.11.2024 просив провести розгляд справи за відсутності його представника та задовольнити апеляційну скаргу.

Оскільки явка сторін у судове засідання не була визнана обов`язковою, суд, на підставі ч.12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), ухвалив здійснювати розгляд апеляційної скарги за відсутності представника відповідача.

За клопотанням представника позивача судове засідання проводилось в режимі відеоконференції.

Представник апелянта у судовому засіданні підтримав доводи, викладені у апеляційній скарзі та просив її задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні заперечила проти задоволення апеляційної скарги та просила залишити оскаржувану ухвалу без змін.

Заслухавши пояснення присутніх учасників процесу, дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що на розгляді Господарського суду м.Києва перебуває позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. управління нерухомістю" з вимогами до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" про стягнення 667778 грн 41 коп.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач в порушення норм чинного законодавства України та укладеного між сторонами договору про надання послуг № 09-2022 від 09.09.2022 не виконав взяті на себе зобов`язання щодо оплати отриманих послуг, у зв`язку з чим в останнього виникла заборгованість у розмірі 496 590 грн 94 коп. Крім того, у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань позивачем нараховано 60 812 грн 24 коп. пені, 7 790 грн 14 коп. - 3 % річних, 8 702 грн 86 коп. інфляційний втрат коштів та 93 882 грн 23 коп. штрафу.

29.05.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. управління нерухомістю" про визнання недійсним договору про надання послуг № 09-2022 від 09.09.2022 та стягнення 618 507 грн 37 коп.

В обґрунтування заявлених зустрічних позовних вимог Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" посилається на те, що договір про надання послуг № 09-2022 від 09.09.2022 укладено колишнім головою ОСББ з перевищенням повноважень, що відповідно до статей 203, 215 Цивільного кодексу України є підставою для визнання спірного договору недійсним та застосування реституції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.06.2024 відкрито провадження у справі та об`єднано зустрічну позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" про визнання недійсним договору про надання послуг № 09-2022 від 09.09.2022 та стягнення 618 507 грн 37 коп. в одне провадження з первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" про стягнення 667 778 грн 41 коп.

16.09.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" про:

- визнання недійсним договору №09-2022 про надання послуг (абонентське обслуговування) від 09 вересня 2022 року;

- солідарне стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" збитків у розмірі 8428 грн 80коп.;

- визнання відсутнім у Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд. ОК. Управління Нерухомістю" права на оплату за Договором № 09-2022 про надання послуг (абонентське обслуговування) від 09.09.2022 грошових коштів в розмірі 496 590 грн 94 коп.

Свої позовні вимоги Товариство з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс", як співвласник будинку № 59 по вулиці Жилянській у місті Києві, де створено ОСББ "Дипломат Хол", обґрунтовує тим, що договір про надання послуг № 09-2022 від 09.09.2022 між відповідачами укладений та підписаний від імені ОСББ не уповноваженою на це особою, яка не могла його укладати від імені ОСББ, оскільки органи управління ОСББ не приймали рішення про укладання зазначеного договору та/або уповноваження Голови правління на підписання зазначеного договору, а послуги за договором №09-2022 фактично не надавалися, оскільки повністю дублюються іншими договорами, укладеними між Товариством з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю", виконавцями послуг та ОСББ, чим порушено права позивача та інших співвласників будинку.

Оскаржуваною ухвалою Господарського суду міста Києва від 19 вересня 2024 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" про визнання недійсним договору, стягнення збитків і визнання відсутнім права та додані до неї матеріали повернуто без розгляду.

Ухвала мотивована тим, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" не пов`язана з первісним позовом предметом спору та не є позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, в розумінні ст. 49 ГПК України.

Північний апеляційний господарський суд погоджується із висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для прийняття вказаної позовної заяви третьої особи з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 5 статті 49 ГПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і беруть на себе усі обов`язки позивача. До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

Необхідною умовою набуття статусу третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, є дотримання таких критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмета спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам);

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Дотримання цих критеріїв необхідно оцінювати та з`ясовувати під час прийняття рішення щодо вступу в справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги (схожий висновок викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.09.2019 у справі №910/12463/18, від 27.09.2019 у справі №904/323/19, від 11.11.2020 у справі №912/2751/16).

В пунктах 5.16- 5.18, 5.24 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №916/542/18 викладено такі правові висновки: «…таким чином, у процесі розгляду господарським судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Отже, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 ГПК України обов`язково має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів статті 49 ГПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Передбачене статтею 49 ГПК України право особи вступити у справу шляхом подання позову до однієї або декількох сторін не є абсолютним. Таке право можна реалізувати лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства».

У свою чергу, в пунктах 5.18, 5.26 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 викладено такі правові висновки: «… на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 ГПК України має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 ГПК України має містити самостійні вимоги саме на предмет спору у справі. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Відтак, вимога третьої особи, спрямована на будь-що поза предметом спору між позивачем та відповідачем, не може бути визнана вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові».

Водночас у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.04.2024 у справі № 910/10699/21 та від 02.04.2018 у справі №905/121/15 викладено висновки про те, що:

1) самостійність вимог полягає в тому, що саме третя особа перебуває у правовідносинах із відповідачем, і що саме її право порушене. Тобто третя особа із самостійними вимогами заперечує/частково заперечує вимогу(ги) позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь;

2) самостійність вимог третьої особи полягає в тому, що третя особа вважає ніби в матеріальних правовідносинах із відповідачем перебуває саме вона і саме її право порушено відповідачем. Така особа заперечує вимогу позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь. Третя особа із самостійними вимогами процесуально протиставляє себе не лише відповідачу, а й позивачу, оскільки її вимоги до відповідача є конкуруючими із вимогами позивача.

З викладеного слідує, що передбачена статтею 49 ГПК України можливість особи вступити у справу шляхом подання позову з метою захисту її порушеного права обмежена, зокрема, предметом спору (об`єктом, з приводу якого виник спір) та суб`єктним складом осіб за первісним позовом. При цьому набуті відповідно до положень частини третьої цієї статті права третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, мають використовуватися цією стороною з урахуванням наведених вище обмежень, адже у разі подальшого з`явлення додаткових (нових) позовних вимог, у тому числі із залученням нових учасників процесу (наприклад, додаткового відповідача) втрачається сенс вступу такої особи у вже існуючу справу з метою вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь. Як неодноразово виснував Верховний Суд, вимога третьої особи, спрямована на будь-що поза предметом спору між позивачем та відповідачем, не може бути визнана вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

При цьому поняття предмету спору і предмету позову не є тотожними, зокрема, предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Подібна права позиція щодо визначення предмету спору викладена, зокрема, у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 №916/3245/17 та від 12.06.2019 №916/542/18.

Таким чином, за результатом вирішення нового спору третя особа повинна отримати на свою користь той об`єкт, який вже є предметом спору між сторонами у справі, що розглядається судом.

Тому позов третьої особи не буде спрямований та той самий предмет спору, якщо вимоги за позовом між сторонами і за позовом третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору виникли з різних правових підстав, з інших правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи, спір у справі за первісним позовом виник у зв`язку з наявністю, на думку позивача, за первісним позовом, підстав для стягнення з відповідача заборгованості за надані за договором №09-2022 про надання послуг (абонентське обслуговування) від 09 вересня 2022 року послуги, спір за зустрічним позовом виник у зв`язку з наявністю, на думку позивача, підстав для визнання недійсними договору № 09-2022 про надання послуг (абонентське обслуговування) від 09 вересня 2022 року у зв`язку з відсутністю у особи, яка вчинила вказаний правочин, не мала необхідного обсягу повноважень

Разом з тим, як вірно встановив суд першої інстанції, позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, обґрунтований наявністю між заявником та Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" корпоративного спору, та між заявником, Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Дипломат Хол" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Поряд.Ок. Управління Нерухомістю" спору щодо відшкодування збитків, спричинених заявникові неякісно наданими послугами за спірним договором.

Отже, третьою особою за змістом заяви про вступ у справу як третьої особи з самостійними вимогами не заявлено самостійних вимог щодо предмета спору, зі змісту заяви про вступ у справу в якості третьої особи не вбачається, що заявник претендує на свою користь на те матеріальне благо, яке намагається захистити позивач шляхом подання позову до суду.

Оскільки заява, з якою звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" по своїй суті не є позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору за первісним позовом у даній справі у розумінні вимог частини першої статті 49 ГПК України, її правомірно повернуто судом першої інстанції на підставі частини шостої статті 180 цього Кодексу.

Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування ухвали господарського суду першої інстанції.

За таких обставин суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що ухвала суду першої інстанції ґрунтується на фактичних обставинах та прийнята відповідно до норм чинного законодавства, а тому підстави для її скасування відсутні. Отже, відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Витрати, пов`язані з розглядом апеляційної скарги, покладаються на апелянта і не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст. ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дипломат Комфорт Сервіс" залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 19 вересня 2024 року - без змін.

2. Справу повернути до Господарського суду міста Києва.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14.11.2024.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді І.М. Скрипка

А.О. Мальченко