ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"22" жовтня 2024 р.м. ХарківСправа № 922/831/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатий В.О.

при секретарі судового засідання Мазуренко А.О.

розглянувши заяву ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх.№10228 від 25.04.2023) у справі

за заявою фізичної особи-підприємця Шевцова Олега Станіславовича
про визнання банкрутом Комунальне підприємство "Житлокомсервіс"

учасники у справі про банкрутство не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 21.03.2023 відкрито провадження у справі про банкрутство КП "Жилкомсервіс", визнано вимоги ініціюючого кредитора - ФОП Шевцова О.С. до боржника у розмірі 1399068,89 грн основного боргу та 26840,00 грн витрат зі сплати судового збору за подання до суду заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство, введено мораторій на задоволенні вимог кредиторів та процедуру розпорядження майном боржника, розпорядником майна боржника призначено арбітражного керуючого Артюха Ю.В., призначено попереднє засідання суду.

24.03.2023 здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство № 70274.

25.04.2023 до суду від Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" надійшла заява з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228), направлена на адресу суду 19.04.2023, про що свідчать наді поштової накладної та опису вкладення.

У поданій заяві ПрАТ "Харківенергозбут" просить суд:

1) прийняти до розгляду його заяву з грошовими вимогами до боржника;

2) визнати грошові вимоги приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" до боржника - комунального підприємства "Жилкомсервіс" на загальну суму 144765098,57 грн, з яких:

- 141388751,89 грн - підтверджена та безспірна заборгованість, яка складається з: 131022767,27 грн - боргу за електричну енергію, 10365984,32 грн - 3% річних та інфляційних (6347327,61 грн - визнаних судом, 4018656,71 грн - нарахованих) з включенням у четверту чергу погашення вимог кредиторів;

- 3376346,74 грн пеня (12155,37 грн - визнана рішеннями судів, 3364191,37 грн - нарахована) з включенням до шостої черги погашення вимог кредиторів,

а також 5368,00 грн витрат зі сплати судового збору з включенням до реєстру вимог кредиторів у першу чергу.

В обґрунтування поданої заяви ПрАТ "Харківенергозбут" посилається на неналежне виконання КП "Жилкомсервіс" умов договорів про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг.

До суду від розпорядника майна разом із супровідним листом (вх.№12497 від 18.05.2023) надійшла низка документів, зокрема, повідомлення про розгляд вимог кредитора, зі змісту якого вбачається, що вимоги ПрАТ "Харківенергозбут" були розглянуті боржником та визнані частково.

Водночас, у повідомленні розпорядника майна про розгляд грошових вимог арбітражний керуючий Артюх Ю.В. зазначає про визнання ним грошових вимог ПрАТ "Харківенергозбут" у повному обсязі, а саме: в розмірі 141388751,89 грн основного боргу з їхнім включенням до четвертої черги задоволення вимог кредиторів, на суму 3376346,74 грн пені з включенням до шостої черги задоволення вимог кредиторів, а також у розмірі 5368,00 грн витрат зі сплати судового збору з включенням до першої черги задоволення вимог кредиторів.

23.05.2023 до суду від ПрАТ "Харківенергозбут" надійшла заява (вх. № 13057), в якій ПрАТ "Харківенергозбут" повідомляє суд про наявність укладеного з боржником договору №9-23/РС про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023, з огляду на що зазначає про те, що заявлені ним грошові вимоги є поточними.

Судові засідання з розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023) з підстав необхідності надання учасниками судового процесу додаткових документів на підтвердження своїх правових позицій.

Ухвалою суду від 12.03.2024 відкладено розгляд заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх.№10228 від 25.04.2023) на 20.03.2024.

Судове засідання, призначене на 20.03.2024, не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Усатого В.О. на лікарняному.

Враховуючи усунення обставин, які перешкоджали виконанню обов`язків судді, а саме після виходу судді з лікарняного ухвалою суду від 27.03.2024 призначено заяву приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023) до розгляду в попередньому засіданні суду на 18.04.2024. Ухвалено заявнику - ПрАТ "Харківенергозбут" надати суду письмові пояснення щодо періоду виникнення заявленого боргу, з урахуванням ухвали суду від 21.03.2023.

17.04.2024 до суду від розпорядника майна надійшло доповнене повідомлення про розгляд вимог кредитора (вх. № 10242), в якому арбітражний керуючий Артюх Ю.В. повідомив про повне ним відхилення ПрАТ "Харківенергозбут" до боржника в процедурі банкрутства у справі № 922/831/23 (131 022 767,27 грн - основний борг, 10365984,32 грн - інфляційні втрати та 3% річних, 3376346,74 грн - пеня), з огляду на те, що заявлені вимоги є поточними.

Розпорядник майна в судовому засіданні 18.04.2024 повідомив про повне відхилення грошових вимог ПрАТ "Харківенергозбут", посилаючись на те, що дані вимоги є поточними.

Представник боржника в судовому засіданні 18.04.2024 підтримав думку розпорядника майна.

Присутній у судовому засіданні представник ПрАТ "Харківенергозбут" погодився з результатами розгляду грошових вимог розпорядником майна.

18.04.2024 в судовому засіданні оголошено перерву з розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023) на 18.04.2024 о 15:00.

18.04.2024 після оголошеної перерви до суду від ПрАТ "Харківенергозбут" (вх.№ 10295) надійшли письмові пояснення, в яких заявник зауважив на тому, що заявлені ним грошові вимоги є поточними.

Після перерви учасники у справі про банкрутство в судове засідання не з`явилися.

Ухвалою суду від 18.04.2024 відкладено розгляд заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023) у попередньому засіданні суду на 03.05.2024. Ухвалено заявнику - ПрАТ "Харківенергозбут" надати суду додаткові докази на підтвердження того, що заявлені грошові вимоги є поточними (за наявності).

02.05.2024 до суду від КП "Жилкомсервіс" надійшло клопотання (вх. № 11646) про відкладення розгляду справи, у зв`язку з неможливістю представника боржника бути присутнім у судовому засіданні.

03.05.2024 до суду від ПрАТ "Харківенергозбут" надійшли уточнення (вх.№11719) до пояснень щодо заявлених кредиторських вимог, в яких заявник, крім іншого, зазначає про те, що при наданні пояснень від 23.05.2023 та 18.04.2024 представниками заявника помилково зазначено про те, що вся сума заявлених кредиторських вимог у розмірі 144765098,57 увійшла до реструктуризованої заборгованості відповідно до договору №9-23РС та є поточною заборгованістю в розумінні Кодексу України з процедур банкрутства. Заявник стверджує, що до договору про реструктуризацію заборгованості не увійшли: пеня у розмірі 3364191,37 грн, 3% річних та інфляційних втрат на суму 4018656,71 грн за період з січня 2023 року по березень 2023 року.

Судове засідання, призначене на 03.05.2023 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Усатого В.О. на лікарняному.

Враховуючи усунення обставин, які перешкоджали виконанню обов`язків судді, а саме після виходу судді з лікарняного ухвалою суду від 07.05.2024 призначено заяву ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх.№10228 від 25.04.2023) до розгляду в попередньому засіданні суду на 06.06.2024. Ухвалено заявнику - ПрАТ "Харківенергозбут" та боржнику до дати проведення судового засідання надати суду: письмові пояснення щодо наявності незаповнених рядків у пунктах 1.2.1, 1.3 договору № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023; належним чином засвідчену копію додатку 1 до договору № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023, зазначену в його розділі 10, а саме - акта звірки розрахунків на 3 аркушах. Ухвалено заявнику - ПрАТ "Харківенергозбут" надати суду додаткові докази на підтвердження заявлених вимог (за наявності). Ухвалено розпоряднику майна та боржнику до дати проведення судового засідання надати суду: письмове повідомлення про результати розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням наданих заявником уточнень (вх. № 11719 від 03.05.2024); докази повідомлення ПрАТ "Харківенергозбут" про результати розгляду заяви з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням наданих заявником уточнень (вх. № 11719 від 03.05.2024).

05.06.2024 до суду від боржника надійшли письмові пояснення (вх. № 14632), в яких КП "Житлокомсервіс" зазначило про те, що до договору № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023 увійшли заборгованість за спожиту електричну енергію за період з вересня 2020 року по березень 2023 року включно в сумі 206262459,84 грн, пеня - 12155,37 грн, 3% річних - 1514182,32 грн, інфляційні втрати - 5345615,47 грн, витрати зі сплати судового збору - 985726,23 грн. Водночас, боржник зауважує на тому, що у наданому заявником - ПрАТ "Харківенергозбут" уточненні до пояснень щодо заявлених кредиторських вимог не наведено обґрунтування та детального розрахунку суми 7382848,08 грн, які за посиланням кредитора, не увійшли до договору № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023, що на думку КП "Житлокомсервіс" виключає можливість перевірки обґрунтованості заявленої суми. Додатково КП "Житлокомсервіс" заперечує проти нарахованих штрафних санкцій, посилаючись на правові висновки, викладені в постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.04.2024 у справі № 911/1359/22, щодо тимчасового зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договором, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".

Також 05.06.2024 до суду від боржника надійшли письмові пояснення (вх.№14631), в яких КП "Житлокомсервіс" зазначило про те, що незаповнені рядки в п. п. 1.2.1, 1.3 договору № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023 обумовлені тим, що станом на дату підписання вказаного договору були відсутні документи, на які йде посилання у зазначених пунктах (а саме довідки Департаменту щодо фінансування за кошти бюджету територіальної громади м.Харкова у 2023 році та рішення виконавчого комітету Харківської міської ради).

Додатково у вищезазначених письмових поясненнях (вх.№14631 від 05.06.2024) боржник повідомив про наявність додаткових угод № № 1, 2, 3, 4 до договору № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023, якими вносилися зміни та доповнення до договору.

Крім того, 05.06.2024 до суду від ПрАТ "Харківенергозбут" надійшли письмові пояснення (вх. № 14711), в яких заявник зазначає про те, що 02.11.2023 між ним та КП "Жилкомсервіс" укладено додаткову угоду № 1 до договору від 16.03.2023 № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості, якою п. п. 1.2.1 та 1.3 договору про реструктуризацію заборгованості виключено; угодою доповнено пункт 2.1 розділу 2 підпунктом 2.1.2 наступним змістом: "2.1.2. Погашення заборгованості здійснюється згідно Розпорядження Харківського міського голови від 27.10.2023 № 324 "Про перерозподіл бюджетних призначень" Фінансова підтримка КП "Жилкомсервіс" (погашення кредиторської заборгованості за електричну енергію Спожиту у 2021-2022 роках)..."; пункт 2.2. розділу 2 доповнено підпунктом 2.2.1 наступним змістом: "2.2.1. Оплата реструктуризованої заборгованості згідно Розпорядження Харківського міського голови від 27.10.2023 № 324 "Про перерозподіл бюджетних призначень" Фінансова підтримка КП "Жилкомсервіс" (погашення кредиторської заборгованості за електричну енергію Спожиту у 2021-2022 роках)...".

До вищезазначених письмових пояснень ПрАТ "Харківенергозбут" додало копію додатку 1 до договору від 16.03.2023 № 9-23/РС про реструктуризацію заборгованості - акт звірки розрахунків по КП "Жилкомсервіс".

Ухвалою суду від 06.06.2024 учасників у справі про банкрутство повідомлено про відкладення розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023) на 27.06.2024. Ухвалено заявнику - ПрАТ "Харківенергозбут" до дати проведення судового засідання надати суду: детальний розрахунок суми 7382848,08 грн. Ухвалено заявнику - ПрАТ "Харківенергозбут" надати суду додаткові докази на підтвердження заявлених вимог (за наявності). Ухвалено розпоряднику майна та боржнику до дати проведення судового засідання надати суду: письмове повідомлення про результати розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням наданих заявником уточнень (вх. № 11719 від 03.05.2024); докази повідомлення ПрАТ "Харківенергозбут" про результати розгляду заяви з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням наданих заявником уточнень (вх. № 11719 від 03.05.2024).

26.06.2024 до суду від КП "Житлокомсервіс" надійшло клопотання (вх.№ 16648) про відкладення розгляду справи, з огляду на неможливість представника боржника бути присутнім у судовому засіданні.

Судове засідання, призначене на 27.06.2024, не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Усатого В.О. у відрядженні.

Враховуючи усунення обставин, які перешкоджали виконанню обов`язків судді, а саме після повернення судді з відрядження та виходу з відпустки, ухвалою суду від 15.07.2024 призначено заяву ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх.№10228 від 25.04.2023) до розгляду у попередньому засіданні суду на 27.08.2024. Ухвалено заявнику - ПрАТ "Харківенергозбут" до дати проведення судового засідання надати суду: детальний розрахунок заявлених грошових вимог у розмірі 7382848,08 грн; додаткові докази на підтвердження заявлених вимог (за наявності). Ухвалено розпоряднику майна та боржнику до дати проведення судового засідання надати суду: письмове повідомлення про результати розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням наданих заявником уточнень (вх. № 11719 від 03.05.2024); докази повідомлення ПрАТ "Харківенергозбут" про результати розгляду заяви з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням наданих заявником уточнень (вх. № 11719 від 03.05.2024).

Ухвалою суду від 27.08.2024 учасників у справі про банкрутство повідомлено про відкладення розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023) в попередньому засіданні суду на 10.09.2024.

Ухвалою суду від 10.09.2024 учасників у справі про банкрутство повідомлено про відкладення розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023) в попередньому засіданні суду на 15.10.2024.

15.10.2024 до суду від ПрАТ "Харківенергозбут" надійшли уточнення (вх.№25992) до заяви з грошовими вимогами до боржника, в яких заявник просить суд прийняти до розгляду надані уточнення; визнати його грошові вимоги до боржника на загальну суму 7382848,08 грн, з яких: 4018656,71 грн - 3% річних та інфляційних втрат, 3364191,37 грн - пеня, а також 5368,00 грн - витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою суду від 15.10.2024 учасників у справі про банкрутство повідомлено про відкладення розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням уточнень (вх. № 25992 від 15.10.2024), в попередньому засіданні суду на 22.10.2024.

21.10.2024 до суду від ПрАТ "Харківенергозбут" надійшли додаткові пояснення у справі (вх. № 26409), до яких заявником додано розрахунки заявлених 3% річних, пені та інфляційних втрат.

22.10.2024 до суду від розпорядника майна надійшли заперечення (вх.№26558) на додаткові пояснення кредитора ПрАТ "Харківенергозбут", в яких арбітражний керуючий Артюх Ю.В. зауважує на тому, що боржником, із урахуванням факту укладання договору про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023 № 9-23/РС, не було порушено строків оплати вартості поставленої електричної енергії, що виключає підстави для застосування санкцій та наслідків порушення грошового зобов`язання у розумінні ч.2 ст. 625 ЦК України.

Учасники у справі про банкрутство в судове засідання 22.10.2024 не з`явилися; про дату, час та місце розгляду заяви були повідомлені відповідно до вимог чинного законодавства.

Як вказано у Рішенні Конституційного суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 верховенство права - це панування права в суспільстві. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

В частині 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вказує на те, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Суд зазначає, що питання про те, що певні обставини перешкоджають розгляду справи, вирішуються судом залежно від конкретних обставин справи.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

З урахуванням вищенаведеного, приймаючи до уваги, що учасникам судового процесу надано достатньо часу в умовах воєнного стану для реалізації процесуальних прав, суд вважає, що зібраних доказів достатньо для розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням уточнень (вх. № 25992 від 15.10.2024), за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши заяву ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням уточнень (вх.№25992 від 15.10.2024), дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.03.2023 відкрито провадження у справі про банкрутство КП "Жилкомсервіс", визнано вимоги ініціюючого кредитора - ФОП Шевцова О.С. до боржника у розмірі 1399068,89 грн основного боргу та 26840,00 грн витрат зі сплати судового збору за подання до суду заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство, введено мораторій на задоволенні вимог кредиторів та процедуру розпорядження майном боржника, розпорядником майна КП "Жилкомсервіс" призначено арбітражного керуючого Артюха Ю.В., призначено попереднє засідання суду на 04.05.2023.

24.03.2023 здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство № 70274.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з абз. абз. 1, 3 ч. 1 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

25.04.2023 до суду від Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" надійшла заява з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228), направлена на адресу суду 19.04.2023, про що свідчать наді поштової накладної та опису вкладення.

У поданій заяві ПрАТ "Харківенергозбут" просило суд:

1) прийняти до розгляду його заяву з грошовими вимогами до боржника;

2) визнати грошові вимоги приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" до боржника - комунального підприємства "Жилкомсервіс" на загальну суму 144765098,57 грн, з яких:

- 141388751,89 грн - підтверджена та безспірна заборгованість, яка складається з: 131022767,27 грн - боргу за електричну енергію, 10365984,32 грн - 3% річних та інфляційних (6347327,61 грн - визнаних судом, 4018656,71 грн - нарахованих) з включенням у четверту чергу погашення вимог кредиторів;

- 3376346,74 грн - пеня (12155,37 грн, визнані рішеннями судів, 3364191,37 грн - нарахована) з включенням до шостої черги погашення вимог кредиторів,

а також 5368,00 грн витрат зі сплати судового збору з включенням до реєстру вимог кредиторів у першу чергу.

Під час розгляду заяви ПрАТ "Харківенергозбут" було встановлено, що між Приватним акціонерним товариством "Харківенергозбут" та Комунальним підприємством "Жилкомсервіс" укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №011670 з 01.01.2019 на умовах комерційної пропозиції 6/4 шляхом підписання заяви-приєднання до договору №011670 з 01.01.2019.

У подальшому, 15.10.2024, ПрАТ "Харківенергозбут" надало до суду уточнення (вх.№25992) до заяви з грошовими вимогами до боржника, в яких заявник просить суд визнати його грошові вимоги до боржника на загальну суму 7382848,08 грн, з яких: 4018656,71 грн - 3% річних та інфляційних втрат, 3364191,37 грн - пеня, а також 5368,00 грн - витрати зі сплати судового збору.

Таким чином, заявником - ПрАТ "Харківенергозбут" було зменшено розмір грошових вимог до боржника.

Як вбачається з матеріалів справи, у зв`язку з відокремленням функції з розподілу електричної енергії від функцій постачання електричної енергії, що визначено положеннями Закону України "Про ринок електричної енергії" від 13.04.2017 (далі - Закон), з 01.01.2019 ПрАТ "Харківенергозбут" є постачальником електричної енергії за вільними цінами на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 19.06.2018 №505 та постачальником універсальних послуг на території Харківської області у відповідності до Постанови НКРЕКП від 26.10.2018 №1268.

ПрАТ "Харківенергозбут" як постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії з 01.01.2019 у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, та на умовах договору постачання універсальних послуг.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Частиною 1 статті 63 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що універсальні послуги надаються постачальником таких послуг виключно побутовим та малим непобутовим споживачам.

Договір про постачання універсальних послуг є публічним договором приєднання та розробляється постачальником універсальної послуги на підставі типового договору, форма якого затверджується Регулятором. Постачальник універсальних послуг розміщує договір постачання універсальних послуг на своєму офіційному веб-сайті (ч. 4 ст. 63 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Абзацом п`ятим пункту 13 розділу XVII Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії.

Також згідно з п. 7 Постанови НКРЕКП від 26.10.2018 №1268 (далі - постанова), договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії (за умови надання рахунка постачальником універсальної послуги), або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг.

Разом із тим, відповідно до п. 13 Перехідних положень Закону України "Про ринок електричної енергії" передача постачальнику універсальних послуг персональних даних побутових та малих непобутових споживачів під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу не потребує отримання згоди та повідомлення таких споживачів про передачу персональних даних і вважається такою, що здійснена в загальносуспільних інтересах з метою забезпечення постачання електричної енергії споживачам.

Публічний договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг розміщений на офіційному сайті ПрАТ "Харківенергозбут": zbutenergo.kharkov.ua.

Між ПрАТ "Харківенергозбут" та КП "Жилкомсервіс" укладено низку договорів про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, а саме: №03-777,02 від 01.01.2019, № 03-7777 від 01.01.2019, № 4-1638С від 01.01.2019, №4-1638С від 01.01.2019, № 4-1638УП від 01.01.2019, №4-7424,58 від 01.01.2019, №4-7424,107 від 08.10.2020, №775УЗ від 01.01.2019, № 058700/80 від 01.01.2019, №011670,09 від 01.01.2019, №02-5311,02 від 01.01.2019, №061800,02 від 01.01.2019, №05-1414 від 01.01.2019, №061800, №011670, №011670,01 від 01.01.2019, №0116800, № 011670 (населення) від 01.01.2019, № 011670,1 від 01.01.2019, №02-5311 від 01.01.2019, №05-1414 від 01.01.2019, №05-1414/1 від 01.01.2019.

Заборгованість КП "Жилкомсервіс" перед ПрАТ "Харківенергозбут" за вищезазначеними договорами була визнана судовими наказами від 09.09.2022 у справі №922/1455/22, від 05.09.2022 у справі №922/1374/22, від 29.08.2022 у справі №922/1375/22, від 27.09.2022 у справі №922/1681/22, від 22.09.2022 у справі №922/1613/22, від 01.08.2022 у справі №922/1119/22, від 02.08.2022 у справі №922/1179/22, від 10.08.2022 у справі №922/1188/22, від 23.08.2022 у справі №922/1333/22, від 10.10.2022 у справі №922/1733/22; ухвалами Господарського суду Харківської області про затвердження мирових угод від 22.09.2021 у справі №922/2836/21, від 30.09.2021 у справі №922/3916/20, від 10.11.2021 у справі №922/1124/21, від 12.11.2021 у справі №922/2310/21, від 25.11.2021 у справі №922/4312/21, від 16.12.2021 у справі №922/4267/21, від 07.10.2021 у справі №922/2838/21, від 12.11.2021 у справі №922/1398/21, від 16.12.2021 у справі №922/4263/21, від 09.11.2021 у справі №922/2383/21, від 08.11.2021 у справі №922/1217/21, від 14.12.2021 у справі №922/4282/21, від 07.10.2021 у справі №922/3365/21, від 23.09.2021 у справі №922/2431/21, від 14.12.2021 у справі №922/4310/21, від 14.12.2021 у справі №922/4281/21, від 07.10.2021 у справі №922/3389/21, від 14.12.2021 у справі №922/4283/21, від 05.10.2021 у справі №922/2827/21, від 09.11.2021 у справі №922/1476/21, від 07.12.2021 у справі №922/4308/21, від 28.09.2021 у справі №922/2588/21, від 08.11.2021 у справі №922/2460/21; рішеннями Господарського суду Харківської області від 09.01.2022 у справі №922/1542/22, від 07.12.2022 у справі №922/1498/22, від 04.10.2022 у справі №922/735/22, від 25.01.2023 у справі №922/1857/22, від 23.01.2023 у справі №922/737/22, від 20.12.2022 у справі №922/1720/22, від 24.10.2022 у справі №922/632/22, від 06.09.2022 у справі №922/512/22, від 28.10.2022 у справі №922/5211/21, від 14.06.2023 у справі №922/1791/22, від 29.04.2022 у справі №922/5128/21, від 27.06.2022 у справі №922/593/22, від 26.12.2022 у справі №922/750/22, від 23.03.2023 у справі №922/2167/22, від 17.11.2022 у справі №922/1639/22, від 28.04.2022 у справі №922/427/22, від 02.06.2022 у справі №922/425/22, від 17.01.2023 у справі №922/1801/22, від 27.02.2023 у справі №922/2179/22, від 16.08.2022 у справі №922/5127/21, від 16.08.2022 у справі №922/631/22, від 15.11.2022 у справі №922/650/22, від 15.11.2023 у справі №922/594/22, від 17.01.2023 у справі №922/1898/22, від 24.10.2022 у справі №922/633/22, від 19.09.2022 у справі №922/749/22, від 27.12.2022 у справі №922/1667/22, від 21.12.2022 у справі №922/1642/22, від 01.11.2022 у справі №922/660/22, від 29.11.2022 у справі №922/5046/21, від 20.12.2022 у справі №922/1721/22, від 03.10.2022 у справі №922/510/22, від 04.10.2022 у справі №922/715/22, від 16.01.2023 у справі №922/716/22.

16.03.2023 між Приватним Акціонерним товариством "Харківенергозбут" та Комунальним підприємством "Жилкомсервіс" укладено договір про реструктуризацію заборгованості №9-23/PC (далі - договір про реструктуризацію заборгованості).

Згідно з п.1.1 договору про реструктуризацію заборгованості у порядку і на умовах визначених цим договором, кредитор та боржник домовилися про реструктуризацію кредиторської заборгованості за послуги з постачання електричної енергії, що виникла у боржника перед кредитором за договорами від 01.01.2019 №№011670, 011670,01, 011670,09, 025311, 025311,02, 03-7777,02, 04-1638С, 4-1638УП, 04-1638,1С, 4-7424,58, 051414, 051414/1, 059700/80, 061800, 061800,02, 775УЗ, від 08.10.2020 №4-7427,107 шляхом розстрочення на 15 календарних місяців.

Боржник визнає та сплачує кредитору заборгованість у сумі 214120139,19 грн, що утворилася у боржника перед кредитором станом на 16.03.2023 та підтверджується актом звіряння взаємних розрахунків (додаток, що є невід`ємною частиною цього договору) (п. 1.2 договору про реструктуризацію заборгованості).

Відповідно до умов п. 1.2.2 договору про реструктуризацію заборгованості оплата штрафних санкцій, розмір яких на момент укладання цього договору не задоволено рішенням суду не здійснюється до моменту прийняття відповідного рішення.

Пунктом 1.4 договору про реструктуризацію заборгованості сторони погодили, що інші умови цього договору залишаються незмінними і сторони підтверджують щодо них свої зобов`язання.

Відповідно до п. 2.1 договору про реструктуризацію заборгованості за умови своєчасних розрахунків за фактично надані кредитором боржнику послуг з постачання електричної енергії кредитор надає боржнику розстрочку у погашенні заборгованості на суму 214120139,19 грн, на 15 місяців, за графіком погашення заборгованості (додаток 2, що є невід`ємною частиною цього договору) та планом фінансування (на весь період) (додаток 3, що є невід`ємною частиною цього договору).

Згідно з п. 2.2 договору про реструктуризацію заборгованості оплата реструктуризованої заборгованості здійснюється шляхом перерахування грошових коштів з поточного рахунку боржника на поточний рахунок кредитора у сумі, визначеній графіком не пізніше останнього числа відповідного місяця. В платіжних інструкціях боржник зобов`язаний вказувати призначення платежу: "за Договором про реструктуризацію заборгованості від 16.03.2023 №9-23/РС".

Відповідно до п. 3.1.1 договору про реструктуризацію заборгованості боржник зобов`язаний самостійно проводити оплату у сумі та в терміни, визначені графіком, а також у відповідності до інших умов, передбачених договором.

Згідно з п. 3.2.2 договору про реструктуризацію заборгованості у разі порушення боржником умов договору кредитор має право звернутися до суду для стягнення усього залишку несплаченої реструктуризованої заборгованості за договором, який визначається як різниця між загальною сумою реструктуризованої заборгованості та сумою, яка надійшла на рахунки кредитора від боржника за цим договором.

Відповідно до п. 4.1 договору про реструктуризацію заборгованості за невиконання або неналежне виконання умов договору сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України.

Згідно з п. 4.2 договору про реструктуризацію заборгованості за повне або часткове нездійснення платежів згідно з графіком кредитор має право достроково розірвати цей договір в односторонньому порядку, здійснювати заходи щодо стягнення непогашеної суми заборгованості реструктуризованої за цим договором, нараховувати на непогашену суму реструктуризованої заборгованості неустойку (штраф, пеню).

Згідно з п. 5.1 договору про реструктуризацію заборгованості усі спори між сторонами, з яких не було досягнуто згоди, розв`язуються у судовому порядку, визначеному чинним законодавством України.

Відповідно до п. 6.1 договору про реструктуризацію заборгованості, якщо інше прямо не передбачено цим договором або чинним законодавством України, зміни у цей договір можуть бути внесені тільки за домовленістю сторін, яка оформлюється додатковою угодою до цього договору.

Згідно п.6.2 договору про реструктуризацію заборгованості зміни у цей договір набирають чинності з моменту належного оформлення сторонами відповідної додаткової угоди до цього договору, якщо інше не встановлено у самій додатковій угоді, цьому договорі або у чинному законодавстві України.

Відповідно до п.7.1 договору про реструктуризацію заборгованості сторони домовились про те, що строк позовної давності по договору складає три роки.

Згідно з п. 7.5 договору про реструктуризацію заборгованості, укладаючи даний договір сторони підтверджують, що умови та правові наслідки договору їм зрозумілі, договір відповідає їх дійсним намірам і волевиявленню.

Відповідно до 9.1 договору про реструктуризацію заборгованості цей договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками (за наявності) та діє до 31.12.2024.

Згідно з п. 9.2 договору про реструктуризацію заборгованості закінчення строку цього договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії цього договору.

Відповідно до розділу 10 договору, додатками до цього договору є: 1) додаток №1 - акт звірки розрахунки; 2) додаток №2 - графік погашення заборгованості; 3) додаток №3 - план фінансування (весь період).

Як зазначено вище, 15.10.2024 до суду від ПрАТ "Харківенергозбут" надійшли уточнення до заяви з грошовими вимогами до боржника, в яких заявник просить визнати його вимоги на суму 7382848,08 грн, з яких: 4018656,71 грн - 3% річних та інфляційних втрат; 3364191,37 грн - пені; 5 368,00 грн - витрат зі сплати судового збору.

Надаючи правову оцінку вищенаведеним обставинам, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного Кодексу України (далі - ЦК України), підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку (частина перша статті 173 Господарського кодексу України).

Згідно зі ст. 509 ЦК України, ст. 173 Господарського кодексу України (далі - ГК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтями 525, 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Не допускається одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.

Статтею 265 ГК України передбачено, що за договором поставки одна сторона - постачальник зобов`язується передати (поставити) в зумовлені строки (строк) другій стороні - покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно ст. 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Згідно з ч. ч. 6, 7 ст. 276 ГК України розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених відповідно до вимог закону; оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору.

Статтею 655 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару (частина перша статті 692 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України).

Стаття 611 ЦК України передбачає, що у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання (ч.1 ст. 549 ЦК України).

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних з простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом

У частині 1 статті 653 ЦК України зазначено, що у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо.

Згідно з ч. 3 ст. 653 ЦК України у разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни.

Як вбачається з матеріалів справи, з огляду на наявність заборгованості КП "Жилкомсервіс" перед ПрАТ "Харківенергозбут" з оплати за спожиту електричну енергію, 16.03.2023 між боржником і заявником укладено договір про реструктуризацію заборгованості №9-23/РС, предметом якого є реструктуризація кредиторської заборгованості за послуги постачання електричної енергії шляхом розстрочення на 15 календарних місяців.

Умовами вказаного договору про реструктуризацію заборгованості визначено графік щомісячних платежів та відповідальність за порушення цих зобов`язань.

До зазначеного договору підписаний акт звіряння розрахунків (додаток №1) та графік погашення заборгованості (додаток №2).

Тобто, правовідносини, які виникли між сторонами, мають оцінюватися з урахуванням укладеного договору про реструктуризацію заборгованості №9-23/PC від 16.03.2023.

Таким чином, необхідною умовою для застосування санкцій і наслідків порушення грошового зобов`язання, встановлених частиною другою статті 625 ЦК України, є порушення боржником - КП "Жилкомсервіс" порядку та строків оплати, визначених договором про реструктуризацію заборгованості №9-23/PC від 16.03.2023.

Поряд із цим, заявником - ПрАТ "Харківенергозбут" не надано доказів порушення виконання боржником умов договору про реструктуризацію заборгованості №9-23/PC від 16.03.2023 в частині здійснення платежів.

Доводи ПрАТ "Харківенергозбут" щодо незмінності інших умов договорів про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг внаслідок укладання договору про реструктуризацію №9-23/РС від 16.03.2023 не свідчать про обґрунтованість грошових вимог щодо визнання нарахованих 3% річних та інфляційних втрат, оскільки договіром про реструктуризацію заборгованості змінено порядок розрахунків та відповідальність за невиконання таких зобов`язань.

Враховуючи вищезазначене, суд доходить висновку про те, що грошові вимоги ПрАТ "Харківенергозбут" у частинах визнання 3% річних та інфляційних втрат є необґрунтованими та підлягають відхиленню.

Щодо заявлених ПрАТ "Харківенергозбут" грошових вимог у частині пені, суд зазначає наступне.

З наданих кредитором розрахунків вбачається, що періодами, за які нарахована пеня, є січень - березень 2023 року.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що утворений Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Пунктом 1 частини 2 статті 17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" визначено, що Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 6 Закону України "Про ринок електричної енергії", до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належать, зокрема, затвердження правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, порядку розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів, який включає в тому числі положення щодо особливостей розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів з третіми державами, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Як передбачено частиною 1 статті 66 Закону України "Про ринок електричної енергії", купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами здійснюють виробники, електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, трейдери, гарантований покупець та споживачі.

Істотні умови двосторонніх договорів визначені у частині третій статті 66 вказаного Закону, якими є, зокрема, умови про права, обов`язки та відповідальність сторін (пункт 8 частини 3 статті 66 вказаного Закону).

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України "Про ринок електричної енергії", до повноважень Регулятора на ринку електричної енергії належить, зокрема, затвердження типових та примірник договорів, визначених цим Законом, а відповідно до частини четвертої цієї ж статті рішення Регулятора є обов`язковими до виконання учасниками ринку (крім споживачів, що не є учасниками оптового енергетичного ринку).

Таким чином, наведений аналіз нормативних актів дозволяє дійти висновку, що Регулятор наділений повноваженням нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, зокрема, через затвердження типових і примірних договорів.

Типові і примірні договори входять до системи джерел господарського договірного права як особливі нормативно-правові акти. Затвердження таких договорів уповноваженими державними органами є формою державною регулювання договірних відносин у сфері господарювання.

Відповідно до частини 4 статті 179 ГК України типові договори затверджуються Кабінетом Міністрів України або у випадках, передбачених законом, іншим органом або органом державної влади, коли сторони не можуть відступати від змісту типового договору, але мають право конкретизувати його умови.

Одним з принципів функціонування ринку електричної енергії є відповідальність учасників ринку за недотримання правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньо добового ринку, кодексу системи передачі, кодексу систем розподілу, кодексу комерційного обліку, правил роздрібного ринку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов договорів, що укладаються на цьому ринку (пункт 16 частини 2 статті З Закону України "Про ринок електричної енергії").

Унормування відповідальності за невиконання договорів на ринку електроенергії відбувається, зокрема, шляхом визначення відповідних положень щодо відповідальності у типових договорах, які затверджуються Регулятором, і мають силу нормативно-правового акта.

Частина 4 статті 179 ГК України закріплює межі вільного розсуду сторін господарського договору при визначенні його умов, а саме обов`язковість відповідності умов господарського договору певного виду типовим договорам, затвердженим Кабінетом Міністрів України, чи у випадках, передбачених законом, іншим державним органом або органом державної влади. Укладаючи договір на основі типового договору, затвердженого відповідним державним органом в межах його компетенції, сторони повинні враховувати імперативні правила, що містяться в типовому договорі. Разом з тим сторони мають право конкретизувати його умови та доповнити їх, якщо такі доповнення не суперечать його змісту.

Відповідно до Закону України від 24.02.2022 №2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" затверджено відповідний Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який був продовжений та триває до теперішнього часу.

Статтею 1 Закону України від 12.05.2015 "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 цього Закону Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Статтею 17 вказаного Закону встановлено, що органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.

Відповідно до частини 1 статті 20 наведеного Закону правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах воєнного стану визначаються відповідно до Конституції України та цього Закону.

Суд враховує, що Національна комісія, яка здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в преамбулі Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 зазначила мету та підстави її прийняття.

Зокрема, Регулятор зазначив, що такою метою є забезпечення операційної безпеки функціонування основної частини ОЕС України від 25 лютого 2022 року, ураховуючи Протокол наради щодо обговорення заходів стабілізації учасників ринку електричної енергії під час особливого періоду та діє відповідно до законів України "Про ринок електричної енергії", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".

Підпунктом 16 пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №332 від 25.02.2022 "Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану", в редакції чинній на момент виникнення заборгованості, на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надано настанову зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.

При цьому суд вказує, що підпункт 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 - це імперативна норма, якою держава вказала учасниками ринку електричної енергії, що на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії".

Отже, суд приходить висновку про те, що рішення Регулятора щодо порядку застосування норм про відповідальність учасників на ринку електроенергії не суперечать нормам Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України про відповідальність у договірних відносинах з огляду на те, що Регулятор в силу Закону наділений повноваженнями унормовувати договірні відносини суб`єктів господарювання, що проводять свою діяльність у сфері енергетики, у тому числі в частині відповідальності за невиконання (неналежне виконання) договірних зобов`язань на ринку електричної енергії.

При цьому суд наголошує на тому, що такі рішення Регулятора не скасовують встановлену нормами Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України відповідальність за порушення договірних зобов`язань для учасників ринку електроенергії, та не встановлюють мораторію для застосування цієї відповідальності, позаяк Регулятор, який наділений повноваженнями нормативного регулювання договірних відносин на ринку електроенергії, з метою забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду, в межах наданих йому Законом повноважень тимчасово зупинив нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.

Суд звергає увагу, що норми постанови №332 від 25.02.2022 прийняті Регулятором в межах своїх повноважень.

Отже, суд вказує, що хоча постанова НКРЕКП № 332 від 25.02.2022 має нижчу юридичну силу порівняно з Цивільним кодексом України та Господарським кодексом України, втім її норми є обов`язковими до виконання всіма учасниками ринку та мають застосовуватись останніми у своїй господарській діяльності на ринку електроенергії, зокрема, які уклали між собою двосторонні договори відповідно до статті 66 Закону України "Про ринок електричної енергії", що також обумовлено положеннями статті 179 Господарського кодексу України, яка встановлює нормативне обмеження вільного розсуду сторін господарського договору при визначенні його умов у разі укладання типового договору.

Аналогічний за змістом висновок зроблено Верховним Судом у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 19.04.2024 у справі №911/1359/22.

Таким чином, підпункт 16 пункту 1 постанови НКРЕКП №332 від 25.02.2022 щодо зупинення нарахування штрафних санкцій в період воєнного стану та 30 днів після його припинення, у правовідносинах між учасниками ринку електричної енергії, підлягає обов`язковому застосуванню, а тому враховуючи період виникнення заборгованості та період нарахування пені, суд приходить до висновку, що грошові вимоги ПрАТ "Харківенергозбут" у частині заявленої пені, нарахованої на період з січня по березень 2023 року, підлягають відхиленню.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, N303-A, пункт 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне у задоволенні заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням уточнень (вх. № 25992 від 15.10.2024), відмовити; грошові вимоги ПрАТ "Харківенергозбут" за заявою з грошовими вимогами до боржника (вх.№ 10228 від 25.04.2023), з урахуванням уточнень (вх. № 25992 від 15.10.2024), відхилити.

Керуючись ст. ст. 45, 47 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 232-235 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ПрАТ "Харківенергозбут" з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням уточнень (вх.№25992 від 15.10.2024).

Відхилити грошові вимоги ПрАТ "Харківенергозбут" за заявою з грошовими вимогами до боржника (вх. № 10228 від 25.04.2023), з урахуванням уточнень (вх.№25992 від 15.10.2024).

Ухвалу направити розпоряднику майна, боржнику, ПрАТ "Харківенергозбут".

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття.

Ухвала не може бути оскаржена окремо від ухвали господарського суду, постановленої за результатами попереднього засідання.

Повний текст ухвали суду складено та підписано 05 листопада 2024 року (у зв`язку з перебуванням судді Усатого В.О. 25.10.2024, 26.10.2024 у відрядженні, а 28.10.2024, 29.10.2024 - у відпустці, а також через особливий режим роботи суду, встановлений наказом голови суду від 30.10.2024 у зв`язку з обстрілом та пошкодженням приміщення Господарського суду Харківської області).

Суддя Усатий В.О.