УХВАЛА

м. Київ

14.11.2024Справа № 910/13955/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах» про забезпечення позову у справі

за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах»

до Публічного акціонерного товариства «Національний депозитарій України»

про визнання дій протиправними, визнання відсутнім права

без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Інгосстрах» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Національний депозитарій України», в якій просило: визнати протиправними дії Публічного акціонерного товариства «Національний депозитарій України» щодо прийняття та розгляду документів від акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах» ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_7 ) та фізичної особи ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_8 ) для укладення договорів про надання послуг щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах» без дотримання встановленого Законом України «Про акціонерні товариства» порядку їх скликання з акціонерами; визнання відсутнім у Публічного акціонерного товариства «Національний депозитарій України» права укладати договори про надання послуг щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах» без дотримання встановленого Законом України «Про акціонерні товариства» порядку їх скликання з акціонерами ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_7 ) та фізичною особою ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_8 ).

На обґрунтування позовних вимог указано, що акціонерами ПрАТ «СК «Інгосстрах» ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 неодноразово вчиняються дії щодо скликання загальних зборів ПрАТ «СК «Інгосстрах», зокрема, відповідно до отриманого Наглядовою радою ПрАТ «СК «Інгосстрах» 06.11.2024 повідомлення від 18.10.2024 про проведення 24.12.2024 о 18:00 год. дистанційних позачергових загальних зборів ПрАТ «СК «Інгосстрах».

Водночас, скликання загальних зборів ПрАТ «СК «Інгосстрах» здійснено, за доводами позивача, без дотримання встановленого Законом України «Про акціонерні товариства» та статутом ПрАТ «СК «Інгосстрах» порядку.

При цьому, позивачем із відповіді на адвокатський запит стало відомо, що акціонери ПрАТ «СК «Інгосстрах» ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зверталися до Публічного акціонерного товариства «Національний депозитарій України» із метою укласти договори про надання послуг щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах».

Наведені обставини слугували підставою для звернення ПрАТ «СК «Інгосстрах» із даним позовом до суду.

Також, Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Інгосстрах» подало заяву про забезпечення позову, в якій зазначено, що Публічне акціонерне товариство «Національний депозитарій України» має намір укласти договори про надання послуг щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах», незважаючи на порушення з боку акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах» порядку скликання загальних зборів.

Відтак, позивач просив вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони Публічному акціонерному товариству «Національний депозитарій України» укладати та виконувати договори про надання послуг щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах» із ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_5 ), ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_6 ), ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_7 ), ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_8 , адреса: АДРЕСА_8 ).

За приписами статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позов. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або з наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивачів, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Суд зауважує, що позивачем не доведено наявності правових обставин, із якими діюче законодавство пов`язує доцільність застосування заходів щодо забезпечення позову, та які би свідчили про ускладнення ефективного захисту або поновлення оспорюваних прав та інтересів позивача в разі задоволення позову.

До того ж, заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

За таких обставин, вживаючи заходів забезпечення позову, суд також повинен урахувати баланс інтересів сторін та визначити, чи не обмежать такі заходи права та законні інтереси сторін, інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу. Близька за змістом правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 21.08.2020 у справі № 904/2357/20.

Водночас, забезпечення позову шляхом заборони Публічному акціонерному товариству «Національний депозитарій України» укладати та виконувати договори про надання послуг щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах» із ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 може призвести до порушення прав та законних інтересів вказаних фізичних осіб, які не є учасниками даного спору.

Крім того, як слідує зі змісту пред`явлених позовних вимог, позивач просив, зокрема, визнати відсутнім у Публічного акціонерного товариства «Національний депозитарій України» права укладати договори про надання послуг щодо інформаційного та організаційного забезпечення проведення загальних зборів акціонерів ПрАТ «СК «Інгосстрах» з акціонерами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 без дотримання встановленого Законом України «Про акціонерні товариства» порядку їх скликання.

Разом із цим, відповідно до частини 11 статті 137 ГПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Суд зауважує, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Враховуючи положення частини одинадцятої статті 137 ГПК України, суд зобов`язаний з`ясувати, чи тотожні за змістом заявлені заходи забезпечення позову задоволенню заявлених позовних вимог, та не повинен вживати заходів забезпечення позову, якщо здійснення таких заходів забезпечення позову практично є задоволенням заявлених позовних вимог, і при цьому спір не вирішується по суті.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у справі № 902/483/18 у постанові від 21.01.2019 року.

При цьому, системний аналіз висновків про застосування норм права, які викладені в постанові Верховного Суду від 25.05.2018 у справі № 916/2786/17, та положень частини 1 статті 136 і 137 ГПК України, дає підстави дійти до висновку, що під час вирішення питання про необхідність задоволення чи відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову, суди розглядають вказані заяви з застосуванням судового розсуду (окрім випадків, які передбачені в частинах 2, 5, 6, 7 статті 137 ГПК України).

Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами передбаченими ГПК України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення (дії), встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), найбільш оптимальний в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення конкретної справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про вжиття заявлених заходів забезпечення позову в даній справі.

Керуючись статтями 140, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах» про забезпечення позову у справі № 910/13955/24 відмовити повністю.

Ухвала набирає законної після її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені статтями 254-257 ГПК України.

Дата підписання: 14.11.2024 року.

Суддя К.В. Полякова