ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30.10.2024 р. Справа № 914/2153/24

Суддя Петрашко М.М., розглянувши матеріали

зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли"

до відповідача за зустрічним позовом Фермерського господарства "Рончка"

про стягнення 123442,38 грн

у справі №914/2153/24

за позовом Фермерського господарства "Рончка"

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли"

про стягнення 564182,14 грн

ВСТАНОВИВ

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява за позовом Фермерського господарства "Рончка" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли" про стягнення 564182,14 грн.

Ухвалою суду від 09.09.2024 справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Вказаною ухвалою суду також було встановлено відповідачу строк у 15 календарних днів з дня отримання цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли" подано зустрічну позовну заяву (вх.№2894 від 21.10.2024) до відповідача за зустрічним позовом Фермерського господарства "Рончка" про стягнення 123442,38 грн, з яких 7526,32 грн - пеня та 115914,06 грн - збитки.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли", суд зазначає таке.

Як визначено пунктом 3 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як встановлено судом, ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 09.09.2024 відповідачу було встановлено строк у 15 календарних днів з дня отримання цієї ухвали для подання відзиву на позов.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала суду про відкриття провадження у справі від 09.09.2024 була отримана Товариством з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли" 11.09.2024.

Тобто, враховуючи положення частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, Товариство з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли" вправі було подати зустрічну позовну заяву в строк по 26.09.2024.

Однак, як вбачається із зустрічної позовної заяви, вона подана до суду 21.10.2024, тобто з порушенням строку встановленого ухвалою суду від 09.09.2024.

Необхідно зазначити, що після подання зустрічної позовної заяви, а саме 24.10.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли" подало заяву (вх.№25827/24), в якій заявник просить визнати поважними причини пропуску подання зустрічного позову та прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду, об`єднавши її із первісною позовною заявою у справі №914/2153/24.

У заяві (вх.№25827/24) про поновлення пропущеного строку для подання зустрічного позову та прийняття зустрічної позовної заяви до розгляду Товариство з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли" зазначає про те, що на виконання вимог ухвали суду про відкриття провадження у справі відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому зазначено, що зустрічний позов у даній справі буде поданий відповідачем, якщо сторони не досягнуть умов мирової угоди.

Як зазначив відповідач, ним протягом всього цього строку пропонувались позивачу різні варіанти укладення мирової угоди у справі 914/2153/24, однак керівник позивача відмовився укладати мирову угоду на взаємних поступках, з огляду на що відповідач звернувся до Господарського суду Львівської області із зустрічною позовною заявою 21.10.2024.

Таким чином, на думку відповідача, недотримання строків подання зустрічної позовної заяви було допущено виключно з вини позивача.

Враховуючи наведене, відповідач у заяві (вх.№25827/24 від 24.10.2024) просить, зокрема:

- визнати поважними причини пропуску подання зустрічного позову;

- прийняти зустрічну позовну заяву до розгляду та об`єднати її із первісною позовною заявою у справі №914/2153/24.

Відповідно до статті 118 Господарського процесуального кодексу України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з частиною 4 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили його пропуск. Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Аналогічна правова позиція наведена в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.03.2023 у справі №910/3600/22.

Як вказав Верховний Суд в ухвалі суду від 27.03.2023 у справі №910/3600/22, питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних доказів.

Разом з тим, як зазначено в ухвалі Верховного Суду, положення статті 180 Господарського процесуального кодексу України, яка є спеціальною нормою, що регулює правовідносини пов`язані з поданням зустрічного позову, не передбачає право суду на поновлення строку звернення до суду з зустрічним позовом, а суд, відповідно до статті 19 Конституції України, зобов`язаний діяти лише в межах, які надані Конституцією України та чинним законодавством, в тому числі Господарським процесуальним кодексом України (Ухвала Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.03.2023 у справі №910/3600/22).

Тим не менше, суд зазначає, що посилання відповідача на можливість укладення між сторонами мирової угоди не є поважною причиною пропуску процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви у даній справі, тобто тією об`єктивно непереборною обставиною, яка перешкоджала вчасному зверненню з зустрічним позовом. Мирова угода може бути укладена на будь-якій стадії судового процесу. Інших обставин, за яких відповідач не мав можливості подати зустрічну позовну заяву у строк встановлений судом заявником не вказано.

Таким чином враховуючи вищезазначене, в даному випадку суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви поважними.

Відповідно до частин 6-8 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно із частиною 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже враховуючи наведені норми законодавства та встановлені судом обставини, суд дійшов висновку відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли" у поновленні процесуального строку та повернути зустрічну позовну заяву, оскільки така подана з порушенням вимог частин 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд зазначає, що повертаючи зустрічну позовну заяву, суд не порушив право заявника на звернення до суду, оскільки повернення зустрічної позовної заяви не перешкоджає зверненню з нею до суду на загальних підставах в межах окремого позову.

Належить зазначити, що у зв`язку з перебуванням судді Петрашка М.М. у відпустці з 01.10.2024 по 28.10.2024, питання щодо прийняття зустрічного позову вирішувалось починаючи з 29.10.2024.

Керуючись статтями 46, 118, 119, 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ

1. Відмовити у поновленні пропущеного процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви.

2. Зустрічну позовну заяву повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Спиртовий завод "Суходоли".

Ухвала господарського суду набирає законної сили відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу господарського суду може бути оскаржено відповідно до розділу IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Петрашко М.М.