ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

06 листопада 2024 рокуСправа № 912/2754/24

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Кузьміна Б.М., ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) від 31.10.2024

про неплатоспроможність боржника - фізичної особи

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - заявник) звернувся до Господарського суду Кіровоградської області із заявою в порядку статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства, в якій просить:

"1. Прийняти заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

2. Відкрити провадження у справі про неплатоспроможність боржника ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

3. Призначити керуючим реструктуризацією боргів боржника - арбітражного керуючого Пуговкіну Аллу Валеріївну (свідоцтво №1743 від 10.11.2015).".

Ознайомившись з матеріалами заяви про відкриття провадження у справі, суддя дійшла висновку, що заява підлягає до залишення без руху з таких підстав.

За частиною першою статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

За статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу (частина третя статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства).

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до частини 1 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, а саме підстав, визначених у частині 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.

Разом з тим, перелік документів (доказів), які в обов`язковому порядку додаються до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність чітко визначений, зокрема, частиною 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зокрема, додаються:

- конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором (пункт 3);

- докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень (пункт 12);

- інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу (пункт 14).

За Розділом 2-1 "Прикінцеві та перехідні положення" Кодексу України з процедур банкрутства до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи призначення арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією у разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

Заява ініціюючого кредитора або боржника - фізичної особи про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), крім відомостей, передбачених частиною першою статті 34, частиною другою статті 116 цього Кодексу, повинна містити пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією.

Ініціюючий кредитор або боржник - фізична особа додає до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) заяву арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, про участь у справі, яка повинна відповідати вимогам, встановленим частиною третьою статті 28 цього Кодексу.

У пункті 3 прохальної частини заяви заявник просить затвердити кандидатуру ОСОБА_2 та призначити керуючим реструктуризацією боргів боржника.

До заяви додано заяву арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, керуючого санацією, ліквідатора) Пуговкіної Алли Валеріївни про надання згоди на призначення арбітражним керуючим (керуючим реструктуризацією) у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 , однак додатків, зазначених у такій заяві, не додано.

Згідно з абзацом 3 частини 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Згідно з абзацом 5 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено з 01.01.2024 прожитковий мінімум працездатних осіб на рівні 3 028,00 грн.

Авансування винагороди арбітражному керуючому п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень становить 45 420,00 грн (3 028,00 грн х 5 х3 = 45 420,00).

ОСОБА_1 не долучено документу, що підтверджує авансування винагороди керуючому реструктуризацією на депозитний рахунок суду у повному обсязі - 45 420,00 грн, зокрема подана квитанція №47368474 від 31.10.2024 на суму 43 800,00 грн.

Одночасно суд зауважує, що пунктом 1-6 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства установлено, що тимчасово, під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 N 2102-IX, а також протягом шести місяців після його припинення чи скасування стосовно боржника справу про банкрутство (неплатоспроможність) може бути відкрито без здійснення авансування передбаченої цим Кодексом винагороди арбітражному керуючому на депозитний рахунок суду.

У такому разі до заяви про відкриття справи про банкрутство (неплатоспроможність) додається копія укладеної заявником угоди з обраним ним арбітражним керуючим про виконання арбітражним керуючим повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність) до її закриття з виплатою на умовах, визначених цією угодою, винагороди в розмірі, що не має перевищувати розмір, встановлений цим Кодексом. Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) відповідно до цього пункту, призначає розпорядником майна або керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого, з яким заявником укладено угоду.

Заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не містить такої угоди.

Отже, заява боржника не містить доказів авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень, тому заявнику належить здійснити доплату авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією за три місяці на суму 1 620,00 грн (45 420,00 - 43 800,00 = 1 620,00) або подати до суду договір, укладений з арбітражним керуючим Пуговкіною Аллою Валеріївну, за умовами якого виплату винагороди розстрочено.

Також до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність заявником додано конкретизований список кредиторів, який, на порушення вимог пункту 3 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, не містить складових частин зазначеного боргу за кожним кредитором окремо (суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені)).

Крім того, суд зауважує таке.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначаються виклад обставин, що стали підставою для звернення до суду.

Відповідно до частини другої статті 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На обґрунтування підстав звернення до суду, передбачених частиною другою статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства, заявник посилається на відсутність можливості погашати кредити у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних зобов`язань (сторінка 2 заяви).

Заявник не додав до заяви копій кредитних договорів, квитанцій, банківських виписок тощо, що підтверджують суми заборгованості заявника за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо, підстави виникнення зобов`язань, а також строки їх виконання тощо.

Звертаючись до господарського суду із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність, фізична особа - боржник повинна розкрити повну та вичерпну інформацію про загальну суму заборгованості та строк виконання зобов`язань, а також документально підтвердити таку інформацію належними та допустимими доказами у розумінні вимог статті 76-77 Господарського процесуального кодексу України, що також передбачено пунктами 3, 14 частини третьої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства. У цьому випадку заявник навів підстави, передбачені частиною другою статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та визначив суми грошових вимог за правочинами, копії яких не надав до матеріалів справи, тобто не підтвердив належними доказами підстави звернення із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність, зазначені в такій заяві.

Належним виконанням вимог статей 91, 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, а також пунктів 3 та 14 частини третьої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства є подання копій правочинів, що підтверджують підстави виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання.

Заявник додав до заяви кредитний звіт станом на 01.10.2024 із сайту Українського бюро кредитних історій, в якому міститься інформація про суму заборгованості, зокрема поточну заборгованість.

Суд зазначає, що, за правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 16.11.2022 у справі № 917/1604/21, при ініціюванні справи про неплатоспроможність фізичної особи наявність простроченої заборгованості чи можливість невиконання грошових зобов`язань найближчим часом (загроза неплатоспроможності) має підтверджуватися доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором. Такими доказами, серед іншого, можуть бути судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання.

Верховний Суд вважає, що самого кредитного звіту недостатньо для підтвердження вказаних обставин, оскільки такий звіт хоч і є належним доказом наявності кредитних відносин боржника з кредиторами, однак може містити неповну чи недостовірну інформацію про розмір та структуру заборгованості боржника, в тому числі за основним зобов`язанням.

Також Верховний Суд зазначає, що в пункті 14 частини третьої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу. А тому подання боржником при зверненні до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність лише кредитного звіту, однак без додавання інших документів (які стали підставою виникнення грошового зобов`язання у розумінні статті 1 КУзПБ) для належного підтвердження розміру заборгованості цього боржника (в тому числі за основним зобов`язанням), підстав виникнення зобов`язань та строків їх виконання, є недостатнім для доведення відповідних обставин та, як наслідок, встановлення судом наявності підстав для відкриття провадження у такій справі.

Крім того, вказівка на поточну заборгованість не дозволяє достовірно встановити заборгованість за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо і склад грошових вимог згідно з частиною третьою статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства. До складу заборгованості за кредитними договорами можуть входити не тільки суми повернення кредиту, але й суми відсотків, комісій тощо, строк сплати яких може не збігатись зі строком повернення кредиту.

Окремо суд вказує, що з урахуванням норм статті 96 ГПК України кредитний звіт (що є електронним текстовим документом) може подаватися учасником справи до господарського суду у таких формах:

1) у електронній формі в оригіналі (як електронний документ, що містить обов`язкові реквізити, зокрема електронний підпис або підпис, прирівняний до власноручного підпису відповідно до законодавства);

2) у електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, з обов`язковим зазначенням про наявність у цього учасника справи (особи, яка подає такий доказ) або іншої особи оригіналу електронного доказу - кредитного звіту в електронній формі;

3) у паперовій копії, посвідченій в порядку, передбаченому законом.

Подання до суду учасником справи паперової копії кредитного звіту (як електронного документа/доказу) є можливим:

1) якщо паперова копія кредитного звіту засвідчена згідно з вимогами Національного стандарту ДСТУ 4163-2020 самим бюро кредитних історій як особою, яка сформувала цей звіт та здійснює на своїх серверних станціях, серед іншого, обробку інформації, що складає кредитну історію;

2) без засвідчення учасником (оскільки стаття 96 ГПК України того не вимагає), який подає паперову копію кредитного звіту, однак за умови, якщо у такого учасника чи іншої особи наявний оригінал цього електронного доказу - кредитного звіту, про що він зобов`язаний повідомити суд.

Зазначена позиція суду відповідає правовому висновку Верховного Суду, сформованому в постанові від 16.11.2022 у справі № 917/1604/21.

Суд зауважує, що заява з додатками надійшла до суду в електронній формі, через підсистему "Електронний суд". Кредитний звіт поданий у електронній копії і при цьому в заяві не зазначається про наявність у заявника Кредитного звіту в електронній формі в оригіналі (як електронного документа, що містить обов`язкові реквізити, зокрема електронний підпис або підпис, прирівняний до власноручного підпису відповідно до законодавства)

Отже, заявнику пропонується подати до суду належні докази наявності, розміру та складу заборгованості за кредитними договорами станом на момент звернення із заявою до суду та відобразити відповідні дані у конкретизованому списку кредиторів.

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що зміст заяви гр. ОСОБА_1 не відповідає вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України та статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

За таких обставин, зазначена заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 2, 9, 37, 113, 115-116 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 74, 162, 164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Заяву гр. ОСОБА_1 від 31.10.2024 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи залишити без руху.

2. Установити гр. ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

3. Установити спосіб усунення недоліків заяви шляхом подання до суду:

- додатків, які зазначені у заяві арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, керуючого санацією, ліквідатора) Пуговкіної Алли Валеріївни про надання згоди на призначення арбітражним керуючим (керуючим реструктуризацією) №340/014-21 від 31.10.2024;

- доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією в розмірі 1 620,00 грн або договору, укладеного з арбітражним керуючим Пуговкіною Аллою Валеріївну, за умовами якого виплату винагороди розстрочено.

- конкретизованого списку кредиторів відповідно до вимог пункту 3 частини третьої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, зокрема із розмежуванням сум грошових вимог кожного кредитора (окремого зазначення загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені);

- належних доказів наявності заборгованості перед кредиторами, про яких зазначено в заяві боржника, щодо кожного кредитора окремо із документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором (судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та інші будь-які докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання).

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає до оскарження.

5. Копію ухвали надіслати заявнику через підсистему "Електронний суд".

Ухвалу підписано 06.11.2024.

Суддя Б.М. Кузьміна