ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

05.11.2024 Справа № 914/1047/24

Господарський суд Львівської області у складі судді Іванчук С.В., за участю секретаря Клим О. Ю., розглянувши матеріали справи за позовом: Фізичної особи-підприємця Корнієнка Андрія Леонардовича , м. Львів;

до відповідача: Управління майном спільної власності Львівської обласної ради, м. Львів;

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

За участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Буюклі Вероніка Олександрівна - представник.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Львівської області поступив позов Фізичної особи-підприємця Корнієнка Андрія Леонардовича до Управління майном спільної власності Львівської обласної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання внести зміни до договору оренди № 34/18 нерухомого майна від 20 червня 2018 року в частині приведення його строку у відповідність із мінімальним строком оренди, встановленим Законом України «Про оренду державного та комунального майна».

Ухвалою суду від 29.04.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 21.05.2024 року. Ухвалою суду від 21.05.2024 року продовжено строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів та відкладено розгляд справи на 02.07.2024 року. Ухвалою суду від 02.07.2024 року відкладено розгляд справи на 23.07.2024 року.

Ухвалою суду від 23.07.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 10.09.2024р. Ухвалами суду від 10.09.2024 року, від 24.09.2024 року та від 08.10.2024 року відкладено розгляд справи на 05.11.2024 року.

Через канцелярію суду позивач 04.11.2024р. подав клопотання за вх. № 26621/24 про залишення позову без розгляду.

Позивач явки повноважного представника в судове засідання 05.11.2024р. не забезпечив, причин неявки суду не повідомив.

Представник відповідача в судове засідання 05.11.2024р. з`явився, надав суду усні пояснення щодо предмета спору, зазначив про розгляд клопотання позивача на розсуд суду.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 23.07.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 10.09.2024р. Ухвалами суду від 10.09.2024 року, від 24.09.2024 року та від 08.10.2024 року розгляд справи по суті відкладено на 05.11.2024 року. Позивач вимоги ухвал суду від 23.07.2024 року, від 10.09.2024 року, від 24.09.2024 року та від 08.10.2024 року щодо забезпечення явки представника в судові засідання не виконав, в судові засідання, призначені на 10.09.2024р., 24.09.2024р., 08.10.2024р., та 05.11.2024р. явки повноважного представника не забезпечив, причин неявки суду не повідомив, заяви про проведення судового засідання без участі повноважного представника позивача не подано.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічну підставу залишення позову без розгляду містить п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, відповідно до якої суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 26.04.2007 у справі "Олександр Шевченко проти України" та від 14.10.2007 у справі "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Богонос проти Росії" від 05.02.2004) (постанова Верховного Суду від 19.08.2019 у справі № 922/3016/17).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (постанова Верховного Суду від 14.04.2020 у справі №910/15330/19, від 31.03.2020 у справі №910/11383/19).

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Відповідно до ч. ч. 1 - 4 ст. 13 ГПК судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Добросовісність учасників судового процесу зокрема полягає у тому щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу. Право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур) та добросовісністю поведінки, яка не може бути пов`язана із зловживанням процесуальними правами.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 18.11.2022р. у справі № 905/458/21 зазначив, що за змістом частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду. Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду дійшов висновку про те, що правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Подібні висновки викладені також у постановах Верховного Суду від 11.06.2024р. у справі № 922/1988/23, від 14.02.2024р. у справі № 910/16715/21, від 16.05.2024р. у справі № 927/1495/23, від 26.03.2024р. у справі № 903/614/23.

Крім того, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022р. у справі № 905/458/21 сформував висновок про те, що приписи, закріплені в частині 4 статті 202 та у пункті 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними. Відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду. Подібні висновки викладені також у постановах Верховного Суду від 11.06.2024р. у справі № 922/1988/23, від 14.02.2024р. у справі № 910/16715/21, від 29.08.2023р. у справі № 904/9282/21.

З огляду на вищевикладене, враховуючи неявку представника позивача в судові засідання, призначені на 10.09.2024р., 24.09.2024р., 08.10.2024р., та 05.11.2024р., якого належним чином повідомлено про дату, час і місце судового засідання без поважних причин неявки, та враховуючи неповідомлення про причини неявки, відсутність заяв про проведення судового засідання без участі повноважного представника позивача та визнання явки повноважного представника позивача обов`язковою, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Окрім цього, позивачем заявлено клопотання за вх. № 26621/24 про залишення позову без розгляду, зокрема із врахуванням приписів статті 226 ГПК України, відповідно до яких суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд звертає увагу позивача на те, що згідно з ч.4 ст.226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234, ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позов у справі №914/1047/24 без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку і строки передбачені ст. 235 ГПК України.

Інформація щодо руху справи розміщена в мережі Інтернет на інформаційному сайті за посиланням http://www.reyestr.court.gov.ua та на офіційному веб-порталі судової влади України за посиланням: http://court.gov.ua.

Суддя Іванчук С.В.