УХВАЛА

04 листопада 2024 року

м. Київ

cправа № 916/726/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І.Д. - головуючої, суддів - Бакуліної С.В., Губенко Н.М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Одеської області

(суддя - Д`яченко Т.Г.)

від 03.06.2024

та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

(головуючий - Поліщук Л.В., судді - Богатир К.В., Таран С.В.)

від 24.09.2024

у справі за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бочарова 52"

про визнання недійсним рішення загальних зборів,

ВСТАНОВИВ:

1. У лютому 2024 року ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 , скаржник) звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бочарова 52" (надалі - ОСББ, відповідач) про визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів співвласників квартир багатоквартирного будинку ОСББ від 09.09.2023, оформленого протоколом загальних зборів № 10 від 15.09.2023.

2. Позов мотивовано порушенням відповідачем вимог Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" при скликанні та проведенні оспорюваних загальних зборів.

3. Рішенням Господарського суду Одеської області від 03.06.2024, яке залишено без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.09.2024, у задоволенні позову відмовлено.

4. Суди виходили з того, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення зборів, а також про порядок денний, оскільки матеріали справи містять докази повідомлення позивача про проведення оскаржуваних зборів; права одного співвласника ОСББ не можуть превалювати над правами та інтересами інших співвласників ОСББ, а суд при вирішенні спору повинен уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, тому доводи та ґрунтування позивача, викладені у позові, не знайшли своє підтвердження.

5. 20.10.2024 ОСОБА_1 подав до Верховного Суду через систему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить рішення судів першої та апеляційної інстанції скасувати, і ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

6. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає випадки, передбачені пунктами 1 та 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

7. Обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України скаржник зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували норми права, а саме:

- статті 55 Конституції України, статті 15 Цивільного кодексу України, статті 4 Господарського процесуального кодексу України у подібних правовідносинах, і не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 19.09.2019 у справі № 924/831/17, від 28.11.2019 у справі № 910/8357/18, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку;

- статті 1 та частини другої статті 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" , статті 385 Цивільного кодексу України , статей 1, 4, 10 та частини четвертої статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" у подібних правовідносинах, і не врахували висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 22.09.2022 у справі № 924/1146/21, щодо неповідомлення члена ОСББ про проведення загальних зборів в установленому статутом порядку;

- статей 319, 321, 369, частини другої статті 382, статті 391 Цивільного кодексу України, частини другої статті 10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду", статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (щодо статуту допоміжних приміщень багатоквартирного будинку), статті 1 та частини першої статті 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" (щодо статуту допоміжних приміщень багатоквартирного будинку та статусу спільного майно багатоквартирного будинку, яке є спільною сумісною власністю співвласників) у подібних правовідносинах, і не врахували висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 18.07.2018 року у справі № 916/2069/17;

- статей 317, 319 Цивільного Кодексу України, статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (щодо статуту допоміжних приміщень багатоквартирного будинку) у подібних правовідносинах, і не врахували висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 26.09.2019 у справі № 910/13903/18, щодо статусу спільної сумісної власності багатоквартирних житлових будинків;

- статей 6 та 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" у подібних правовідносинах, і не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 02.12.2020 у справі № 916/86/20 та від 22.06.2021 у справі № 910/9672/20, щодо способів повідомлення співвласників багатоквартирного будинку про проведення загальних зборів;

- частини другої статті 7 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", і не врахували висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 910/10463/19, щодо підстав для визнання неправомірними рішень прийнятих ОСББ на підставі положень Статуту ОСББ, який не відповідає типовому статуту, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 27.08.2003 № 141 ( в редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.09.2015 № 238).

8. Обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України скаржник зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування та однакового тлумачення частини першої статті 321, частини другої статті 382, частини першої статті 369, статті 385 Цивільного кодексу України , частин першої та другої статті 24 Конституції України та відповідних цим нормам Кодексу та Конституції України похідних положень частини другої статті 4, частини першої статті 5 та частини дев`ятої статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" від 14.05.2015 № 417-VIII в контексті того, чи вправі співвласники багатоквартирного будинку через створене ними ОСББ приймати рішення на загальних зборах співвласників про обмеження чи позбавлення прав одного із співвласників цього будинку у реалізації ним права спільної сумісної власності на майно багатоквартирного будинку, зокрема щодо зобов`язанням такого співвласника звільнити приміщення загального користування, чи є таке рішення дискримінаційним для такого співвласника за умови того, що інші співвласники рішенням загальних зборів не обмежуються та не позбавляються можливості реалізації своїх прав спільної сумісної власності на таке приміщення загального користування.

9. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 та 3 частини другої статті 287 ГПК України.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, 332, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 3 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 916/726/24 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Одеської області від 03.06.2024 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.09.2024.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 916/726/24 на 10 грудня 2024 року о 10:40 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Установити відповідачу строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів позивачу з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 25 листопада 2024 року.

5. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

6. Витребувати з Господарського суду Одеської області або Південно-західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 916/726/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді С. Бакуліна

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із використанням для цього підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд