ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2024 рокум. Кропивницький Справа № 912/1480/24

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Закуріна М. К. (надалі Суд), розглянувши справу

за позовом заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури в інтересах держави в особі:

позивача-1 - Східного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області,

позивача-2 Знам`янської міської ради

до:

відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю «Адас-Буд»

відповідача-2 - Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради

про визнання недійсним договору, застосування наслідків недійсності,

за участю:

- третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, - Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України

- секретаря судового засідання Рудченко І.О.;

- представників: прокуратури - Черниш Г.Р., позивача-1- Тодорової О.Л., відповідача-1 Попова Р.О.,

у с т а н о в и в:

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ ПРОКУРОРА

17.06.2024 заступник керівника Кіровоградської обласної прокуратури (надалі Прокурор) звернувся з позовом в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області (надалі Управління Держаудитслужби) та Знам`янської міської ради (надалі Міська рада) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Адас-Буд» (надалі Товариство) та Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради (надалі Управління містобудування) та просить

- визнати недійсним договір № 43 від 13.05.2019, укладений між ТОВ «Адас-Буд» та Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради;

- стягнути з ТОВ «Адас-Буд» на користь Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради 359218,08 грн,

- стягнути з Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради одержані за рішенням суду 359218,08 грн в дохід держави.

Обґрунтовуючи позовні вимоги Прокурор вказав, що:

- у березні-квітні 2019 року Управління містобудування провело процедуру державних закупівель, переможцем якої згідно з рішенням Тендерного комітету від 23.04.2019 визнало ТОВ «Адас-Буд» з ціновою пропозицією 359221,63 грн;

- 13.05.2019 Управління містобудування уклало з Товариством договір підряду № 43, у межах якого перерахувало 359218,08 грн;

- 09.11.2023 Південно-східне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України прийняло рішення № 54/66-р/к, яким визнало вчинення ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» антиконкурентних узгоджених дій, які стосувалися спотворення результатів проведених Управлінням державних закупівель, та визнало, що вони вчинили порушення, передбачене пунктом 4 частини 2 статті 6 та пунктом 1 частини 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції»; на даний час рішення є чинним;

- спрямованість умислу у ТОВ «Адас-Буд» на здобуття перемоги у державній закупівлі шляхом застосування узгоджених дій з ТОВ «Автобудекспрес» вказує на недійсність договору за частиною 3 статті 228 Цивільного кодексу України, оскільки вони не відповідають інтересам держави та суспільства;

- за наслідками недійсності правочину Товариство повинне повернути Управлінню містобудування отримані за договором кошти у сумі 359218,08 грн, а Управління містобудування, у свою чергу, повинне повернути їх державі;

- порушення інтересів держави пов`язане з тим, що Управління Держаудитслужби та Міська рада тривалий час не приймали належних заходів щодо визнання договору недійсним та застосування наслідків такої недійсності, а безпосередньо самі порушення договору впливають на бюджетні витрати.

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ Східного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області

Управління Держаудитслужби підтримало позовні вимоги та просили Суд їх задовольнити.

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України

Південно-східне міжобласне територіальне відділення Антимонопольного комітету України надало пояснення, за змістом яких воно прийняло рішення, в якому визнало вчинення ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» антиконкурентних узгоджених дій, які стосувалися спотворення результатів проведених Управлінням державних закупівель, та визнало, що вони вчинили порушення, передбачене пунктом 4 частини 2 статті 6 та пунктом 1 частини 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції». Товариство рішення не оскаржувало та на даний час воно є чинним.

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ ТОВ «Адас-Буд»

Товариство позовні вимоги не визнало та зазначило, що:

- за укладеним договором воно повність виконало зобов`язання та отримало відповідну плату;

- рішення Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України воно не оскаржувало та добровільно сплатило штраф, але цей факт ніяким чином не вказує на вину Товариства, а більш того, це рішення не є преюдиційним;

- звертаючись до суду з позовною заявою Прокурор не надав достатнього часу позивачам самостійно вжити заходи для представлення інтересів держави в суді;

- Прокурор обрав неефективний спосіб захисту, у тому числі просить застосувати односторонню реституцію, що є недопустимим,

- строк позовної давності сплинув, що є окремою підставою для відмови у позові.

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради

Управління містобудування позовні вимоги не визнало та зазначило, що:

- під час проведення державної закупівлі уповноважена особа не знала та не могла знати про узгодження поведінки між учасниками процедури;

- за результатами закупівлі укладений договір, а тому рішення, яке прийняте уповноваженою особою вичерпало свою дію;

- позовна давність про недійсність правочину сплила, а тому позовні вимоги є необґрунтованими.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

Для вирішення спору Суд ухвалою від 20.06.2024 відкрив провадження у справі за правилами загального провадження та здійснив підготовче провадження у засіданнях, які відбулися 17.07.2024, 28.08.2024, 11.09.2024, 25.09.2024, 02.10.2024. За результатами підготовчого провадження постановив ухвалу від 02.10.2024, в якій виклав здійснені процесуальні дії. Справу по суті розглянув у судовому засіданні 30.10.2024; при цьому розгляд справи відбувся без участі представників Знам`янської міської ради, Управління містобудування та Антимонопольного комітету, оскільки вони не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про судовий розгляд.

Під час розгляду справи по суті (на стадії судових дебатів) Суд відхилив клопотання ТОВ «Адас-Буд» про оголошення перерви у судовому засіданні з метою надання можливості директору підприємства бути присутнім у судовому засіданні, оскільки його інтереси представлені адвокатом, а безпосередньо у засідання 30.10.2024 директор не прибув.

УСТАНОВЛЕНІ ОБСТАВИНИ

З Оголошення про проведення відкритих торгів від 20.03.2019 № UA-2019-03-20-002243-а слідує, що Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради розмістило оголошення про проведення 11.04.2019 відкритих торгів з поточного ремонту асфальтобетонного покриття у м. Знам`янка (т. 1, а.с. 39).

Відповідно до роздрукованого електронного документу про проведення процедури закупівлі, а саме «Реєстру отриманих тендерних пропозицій» (т. 1, а.с. 40) для участі у процедурі закупівлі подали тендерні пропозиції ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес».

Згідно з протоколом розгляду тендерних пропозицій від 11.04.2019 (т.1, а.с. 41) та Звіту про результати проведення процедури закупівлі від 14.05.2019 (т. 1, а.с. 43) переможцем аукціону визнане ТОВ «Адас-Буд».

13.05.2019 Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради уклало з ТОВ «Адас-Буд» договір підряду № 43 (т. 1, а.с. 50-51) щодо здійснення поточного ремонту асфальтобетонного покриття по вул. Соборна (від вул. В`ячеслава Чорновола до вул. Ярослава Мудрого) у м. Знам`янка Кіровоградської області (пункти 1.1. та 1.2. договору).

Як слідує з роздруківки електронного файлу Звіту про виконання договору закупівлі від 13.02.2020 (т. 1, а.с. 44) за договором ТОВ «Адас-Буд» виконало роботи на загальну суму 359218,08 грн.

Зокрема, 14.06.2019 Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради та ТОВ «Адас-Буд» склали та підписали Акт № 3 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2019 року (т, 1, а.с. 52-53), за змістом якого ТОВ «Адас-Буд» виконало роботи на загальну суму 359218,08 грн.

14.06.2019 Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради перерахувало ТОВ «Адас-Буд» платіжним дорученням № 18 вартість робіт у сумі 359218,08 грн (т. 1, а.с. 54).

У подальшому 09.11.2023 Адміністративна колегія Південно-Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України прийняла рішення № 54/66-р-к, яким визнала, що ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» вчинили порушення, передбачене пунктом 4 частини 2 статті 6 та пунктом 1 частини 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосувалися спотворення результатів торгів по закупівлі робіт поточного ремонту асфальтобетонного покриття по вул. Соборній у м. Знам`янка, яку проводило Управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради за № UA-2019-03-20-002243-а (т. 1, а.с. 71-94).

З тексту рішення вбачається, що узгоджені дії полягають у тому, що:

- директором ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» була одна і та ж особа;

- у тендерних пропозиціях ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» вказали один і той же номер телефону керівників;

- ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» використовували одну й ту ж ІР-адресу для входу на електронний майданчик державних закупівель, завантаження тендерних пропозицій, участі у торгах, а також для сплати коштів за участь у торгах;

- ці підприємства при подачі тендерних пропозицій діяли синхронно, оскільки: тендерні пропозиції подали 10.04.2019 (ТОВ «Адас-Буд» о 15 год 32 хв, а ТОВ «Автобудекспрес» о 15 год 51 хв); входили до електронного аукціону 11.04.2019 (ТОВ «Адас-Буд» о 12 год 28 хв, а ТОВ «Автобудекспрес» о 12 год 32 хв); оплату коштів здійснили в один і той же день;

- при подачі тендерних пропозицій ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» оформлювали документи в один і той же день, документи засвідчували в одного й того ж нотаріуса за послідовними номерами реєстрації (№№ 267, 268, 269, 270 від 27.03.2019);

- хоча найнижчою пропозицією учасника була пропозиція ТОВ «Адас-Буд», а тому лише воно повинне було подати кошторисну документацію, її подали обидва учасники, та вона виконана за допомогою одного й того ж програмного забезпечення АВК-5, про що свідчить нумерація документів, яка здійснюється автоматично у цьому комплексі;

- протягом торгів учасники не змінювали цінові пропозиції, що свідчить про узгодження цього між собою;

- фотокопії документів обох учасників зроблені одним і тим же пристроєм, що доводить спільну підготовку тендерних пропозицій;

- до складу тендерної документації кожний з учасників надав довідки з однаковим текстовим наповненням, а саме довідки про те, що: учасника не внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення; службову особу учасника, яку уповноважено представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення; учасник протягом трьох років не притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини 2 статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції» у вигляді чинення антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів; відносно учасника процедури закупівлі не порушено провадження у справі про банкрутство; учасник не має заборгованості зі сплати податків і зборів;

- обидва учасника допустили у тендерних пропозиціях однакові помилки, зокрема відступили від вимог замовника та законодавства і свідомо змінили форму документа «Тендерна пропозиція», зазначивши у пункті 5 абсолютно однакові помилки «… не пізніше ніж через 10 днів … та не раніше ніж через 2 дня».

ОЦІНКА УСТАНОВЛЕНИХ ОБСТАВИН ТА ЗАКОНОДАВСТВА

Щодо прокурорського представництва

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді урегульовано статтею 23 Закону України «Про прокуратуру». Вона визначає, що представництво полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1); прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (частина 3); наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді; прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва; прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень (абзаци перший - третій частини 4).

Частина 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а за абзацом другим частини 5 цієї ж статті у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Відповідно до положень частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: у чому полягає порушення інтересів держави; необхідність їх захист; визначені законом підстави для звернення до суду прокурора; зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Отож, правозастосування наведених норм полягає у тому, що прокурор повинен дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності.

У спорі Прокурор визначив Східний офіс Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області у якості органу, який має здійснювати захист інтересів держави, а тому необхідною є оцінка повноважності відповідного представництва.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені положеннями Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

За змістом абзацу 1 статті 1 Закону про фінансовий контроль здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Статтею 2 цього Закону визначено, що серед завдань відповідного органу є здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі; державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі; порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Поряд з цим, статтею 5 Закону про фінансовий контроль встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування; порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України; результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель; моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Пунктом 10 статті 10 Закону про фінансовий контроль надане право органу державного фінансового контролю звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

У свою чергу, згідно з пунктом 1 «Положення про Державну аудиторську службу України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, в редакції на час вирішення справи в суді, визначено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 цього ж Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель.

Відповідно до підпункту 9 пункту 4 вказаного Положення Державна аудиторська служба України вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Безпосередньо порядок проведення перевірок державних закупівель Держаудитслужбою встановлений «Порядком проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами», затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 01.08.2013 № 631.

За основними положеннями названого Порядку:

- він визначає процедуру проведення Держаудитслужбою, її міжрегіональними територіальними органами перевірок закупівель (пункт 1),

- перевірка закупівель це перевірка, яка проводиться за наявності підстав, передбачених цим Порядком, щодо замовника за його місцезнаходженням чи за місцем розташування об`єкта його права власності (пункт 2),

- питання здійснення закупівель перевіряються органом державного фінансового контролю під час проведення інспектування з урахуванням вимог Порядку проведення інспектування, а також під час державного фінансового аудиту (пункт 3),

- у разі виявлення порушень законодавства у сфері закупівель посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення перевірки, мають право рекомендувати керівникові замовника вжити невідкладних заходів для усунення та недопущення їх у подальшому (пункт 25),

- результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки (пункт 26),

- складення акта перевірки закупівель, його підписання та реалізація результатів перевірки здійснюються за процедурами, передбаченими пунктами 35, 38-47, абзацами першим і другим пункту 48, пунктами 49-52 Порядку проведення інспектування, з урахуванням норм, установлених цим Порядком» (пункт 27).

З викладених правових положень слідує, що Держаудитслужба повноважна проводити перевірки державних закупівель за наявності відповідних правових підстав та у відповідний спосіб.

Більш того, листом за вих. № 002500-18/13496-2021 від 23.10.2021, адресованим Офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях, Державна аудиторська служба України зобов`язала відповідні Офіси та Управління реально та ефективно здійснювати захист інтересів держави у бюджетній сфері.

Отже, Держаудитслужба набуває статусу позивача не тільки в контексті положень пункту 10 статті 10 Закону про фінансовий контроль та підпункту 9 пункту 4 Положення про Державну аудиторську службу України, але й внаслідок наявності у неї контрольних функцій щодо здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів, у тому числі за наслідками державних закупівель.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі № 826/9672/17, постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19 та від 24.05.2022 у справі № 922/2629/21 Суди надали правові висновки стосовно можливості Держаудитслужби представляти інтереси держави у спірних правовідносинах. Зокрема, вони вказали, що Держаудитслужба згідно з положеннями Закону України «Про державні закупівлі» може бути позивачем у справі і питання належності/неналежності цього органу залежить від обставин кожної конкретної справи.

Листом за вих. № 15/2-1493вих-24від 29.02.2024 (т. 1, а.с. 133-138) Прокурор звернувся до Східного офісу Державної аудиторської служби України та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області з вимогою про надання інформації про вжиття заходів стосовно проведеної процедури державних закупівель.

У свою чергу, листами за вих. № 040425-17/2360-2024 від 04.04.2024 (т. 1, а.с. 139) та 041131-17/655-2024 від 11.03.2024 (т1, а.с. 140-143) Східний офіс Державної аудиторської служби України та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області повідомило Прокурора про відсутність у нього повноважень на самостійне звернення з позовом до суду.

Як слідує з листа Прокурора за вих. № 15/2-4643вих-24 від 13.06.2024 (т.1, а.с. 179) Прокурор повідомив Східний офіс Держаудитслужби та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області про звернення до суду в їх інтересах стосовно спірного договору.

З викладеного слідує, що Прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави з метою захисту її інтересів, правомірно звернувся до суду з позовом в інтересах Східного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області.

Система, засади організації та діяльності, а також правового статусу місцевого самоврядування в Україні визначені положеннями Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

За змістом частини 2 статті 10 Закону про місцеве самоврядування міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальної громади міста, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами.

Отже, Знам`янська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє інтереси територіальної громади міста.

Положеннями абзацу 1 статті 17 названого Закону встановлено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.

Поряд з цим за статтею 18-1 Закону про місцеве самоврядування орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Як слідує з Положення про управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради (т. 1, а.с. 165-172) Управління містобудування є підконтрольним та підзвітним у своїй діяльності Знам`янськчій міській раді (пункту 1.4. Положення).

Таким чином, Знам`янська міська рада може бути позивачем у суді у випадку, коли це необхідно для реалізації її повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування, у тому числі в питаннях ефективного використання фінансових ресурсів.

У зв`язку з цим, Знам`янська міська рада, до повноважень якої віднесені вказані функції, як засновника Управління містобудування має право контролю за використанням ним бюджетних коштів, які використані у сфері державних закупівель.

Листом № 15/2-4119вих24 від 24.05.2024 (т. 1., а.с. 158-163) Прокурор звернувся до Знам`янської міської ради з вимогою про надання інформації про вжиття заходів стосовно проведеної спірної процедури державних закупівель, у тому числі зі зверненням до суду з позовом щодо усунення порушень.

У свою чергу, Знам`янська міська рада листом за вих. № 01-/892/140 від 07.06.2024 (т. 1, а.с. 164) повідомила Прокурора про невжиття відповідних заходів.

Як слідує з листа з листа Прокурора за вих. № 15/2-4544вих-24 від 13.06.2024 (т. 1, а.с. 184) він повідомив Знам`янську міську раду про звернення до суду в її інтересах стосовно спірного договору.

З викладеного слідує, що Прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави, з метою захисту її інтересів, правомірно звернувся до суду з позовом в інтересах Знам`янської міської ради.

Щодо недопущення узгоджених дій при проведенні державної закупівлі

Правові засади здійснення закупівель послуг для забезпечення потреб територіальних громад встановлені положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» у редакції станом на час проведення процедури закупівлі - 20.03.2019.

Основними положеннями цього Закону, які впливають на вирішення спору, встановлено, що:

- метою Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції (абзац 2 преамбули);

- закупівлі здійснюються (з-поміж інших принципів), за принципом добросовісної конкуренції (стаття 3);

- замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям (частина 1); замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність обладнання та матеріально-технічної бази; 2) наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору (частина 2) (стаття 16);

- відкриті торги є основною процедурою закупівлі (частина 1); під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи; для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій (частина 2) (стаття 20);

- замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця (частина 2 статті 32);

Отже, основною метою використання процедури закупівель є створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції, які досягаються шляхом ефективного та прозорого її здійснення. Одним із принципів здійснення закупівлі є використання принципу добросовісної конкуренції.

Поряд з цим, відповідно до частини 3 статті 5 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники у сфері господарювання здійснюють свою діяльність у межах встановленого правового господарського порядку, додержуючись вимог законодавства. Одним із принципів господарювання за статтею 6 того ж Кодексу є добросовісна конкуренція.

У свою чергу, правові засади підтримки та захисту економічної конкуренції, обмеження монополізму в господарській діяльності станом на час укладення спірного договору регулювалися положеннями Закону України «Про захист економічної конкуренції» у відповідній редакції.

Стаття 1 цього Закону визначала, що економічною конкуренцією є змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб`єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб`єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.

Суб`єкти господарювання зобов`язані сприяти розвитку конкуренції та не вчиняти будь-яких неправомірних дій, які можуть мати негативний вплив на конкуренцію (частина 2 статті 4 того ж Закону).

Закон окреслював, що погоджена конкурентна поведінка суб`єктів господарської діяльності являється узгодженими діями (стаття 5). А антиконкурентними узгодженими діями є узгоджені дії, які призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції (частина 1): такими діями (з поміж інших визнаються дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів (пункт 4 частини 2) (стаття 6).

Отож, узгодження учасниками торгів своїх тендерних пропозицій усуває конкуренцію та змагальність між учасниками, спотворює та спростовує результат, порушує тим самим право замовника на отримання найбільш ефективного для нього результату, який досягається лише за наслідками справжньої конкуренції. У зв`язку з цим, здійснення узгоджених дій суб`єктами господарювання при проведенні державних закупівель, які направлені на спотворення їх результатів, є порушенням вказаних правових положень.

Щодо порушень при проведенні закупівлі та укладенні спірного договору

У контексті попереднього висновку Суд установив, що при проведені процедури державних закупівель ТОВ «Адас-Буд» діяло узгоджено з іншим її учасником з метою спотворити результати торгів, оскільки:

- у тендерних пропозиціях ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» вказали один і той же номер телефону керівників;

- ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» використовували одну й ту ж ІР-адресу для входу на електронний майданчик державних закупівель, завантаження тендерних пропозицій, участі у торгах, а також для сплати коштів за участь у торгах;

- ці підприємства при подачі тендерних пропозицій діяли синхронно, оскільки: тендерні пропозиції подали 10.04.2019 (ТОВ «Адас-Буд» о 15 год 32 хв, а ТОВ «Автобудекспрес» о 15 год 51 хв); входили до електронного аукціону 11.04.2019 (ТОВ «Адас-Буд» о 12 год 28 хв, а ТОВ «Автобудекспрес» о 12 год 32 хв); оплату коштів здійснили в один і той же день;

- при подачі тендерних пропозицій ТОВ «Адас-Буд» та ТОВ «Автобудекспрес» оформлювали документи в один і той же день, документи засвідчували в одного й того ж нотаріуса за послідовними номерами реєстрації (№№ 267, 268, 269, 270 від 27.03.2019);

- хоча найнижчою пропозицією учасника була пропозиція ТОВ «Адас-Буд», а тому лише воно повинне було подати кошторисну документацію, її подали обидва учасники, та вона виконана за допомогою одного й того ж програмного забезпечення АВК-5, про що свідчить нумерація документів, яка здійснюється автоматично у цьому комплексі;

- протягом торгів учасники не змінювали цінові пропозиції, що свідчить про узгодження цього між собою;

- фотокопії документів обох учасників зроблені одним і тим же пристроєм, що доводить спільну підготовку тендерних пропозицій;

- до складу тендерної документації кожний з учасників надав довідки з однаковим текстовим наповненням, а саме довідки про те, що: учасника не внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення; службову особу учасника, яку уповноважено представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення; учасник протягом трьох років не притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини 2 статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції» у вигляді чинення антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів; відносно учасника процедури закупівлі не порушено провадження у справі про банкрутство; учасник не має заборгованості зі сплати податків і зборів;

- обидва учасника допустили у тендерних пропозиціях однакові помилки, зокрема відступили від вимог замовника та законодавства і свідомо змінили форму документа «Тендерна пропозиція», зазначивши у пункті 5 абсолютно однакові помилки «… не пізніше ніж через 10 днів … та не раніше ніж через 2 дня».

Відповідні обставини підтверджуються вказаним рішенням Південно-східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України № 54/66-р/к від 09.11.2023. Більш того, такі дії компетентним органом визнані антиконкурентними, оскільки вони спотворили результати закупівлі.

Відтак, вчиняючи наведені узгоджені антиконкурентні дії, ТОВ «Адас-Буд» порушило встановлену частиною 2 статті 4 Закону України «Про захист економічної конкуренції» заборону на їх вчинення, що призвело до усунення конкуренції при проведені закупівель, спотворило їх результати, а тому проведена процедура закупівлі не відповідає цій правовій нормі та принципу її проведення, зазначеному у статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі». Отож, вчинення таких дій не відповідає інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, що є порушенням частини 3 статті 5 ГК України.

Оскільки, укладенню договору закупівлі передує процедура публічної закупівлі, то її порушення є наслідком порушень самого договору. У зв`язку з цим, спірний договір, з урахуванням додаткових угод до нього, не відповідає частині 2 статті 4 Закону України «Про захист економічної конкуренції», статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» та частині 3 статті 5 ГК України.

Щодо недійсності договору закупівлі та додаткових угод до нього

У частині 1 статті 202 ЦК України надане визначення правочину, а саме ним є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Положеннями статті 204 того ж Кодексу встановлена презумпція правомірності правочину, зокрема, він є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або він не визнаний судом недійсним.

Загальні вимоги, необхідні для чинності правочину, передбачені статтею 203 ЦК України. За частиною 1 цієї статті правочин не може суперечити законодавству.

Законодавством також установлені підстави для визнання правочину недійсним. А саме, за змістом статті 215 ЦК України: підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) (серед інших) вимог, які встановлені частиною 1 статті 203 цього Кодекс (частина 1); недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин); у цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається (частина 2).

Поряд з цим за частиною 3 статті 228 ЦК України у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним.

Отож, вказані правові положення визнають правочин недійсним у випадку порушення діючого законодавства при його укладенні та у випадку недодержання вимоги щодо його відповідності інтересам держави і суспільства, моральним засадам.

У справі Суд установив, що спірний договір укладений в порушення частини 2 статті 4 Закону України «Про захист економічної конкуренції», статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» та частини 3 статті 5 ГК України, а тому є недійсним за частиною 1 статті 203, частиною 1 статті 215 ЦК України та частиною 3 статті 228 ЦК України.

Щодо строку позовної давності

Статтею 257 ЦК України встановлена загальна позовна давність тривалістю у три роки.

Водночас, пунктом 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 1293 цього Кодексу продовжуються на строк дії такого карантину, а пунктом 19 у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259,362,559,681,728,786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211, від 20.05.2020 № 392, від 22.07.2020 № 641, від 09.12.2020 № 1236, від 17.21.2021 № 104, від 21.04.2021 № 405, від 16.06.2021 № 611, від 11.08.2021 № 855, від 22.09.2021 № 981, від 15.12.2021 № 1336, від 23.02.2022 № 229, від 27.05.2022 № 630, від 19.08.2022 № 928, від 23.12.2022 № 1423 та від 25.04.2023 № 383 за назвами: «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» у період з 12.03.2020 по 30.06.2023 в Україні встановлений карантин.

У свою чергу, Указами Президента України, зі змінами, № 2102-IX від 24.02.2022, № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023, 734/2023 від 06.11.2023, № 49/2024 від 05.02.2024, № 271/2024 від 06.05.2024, № 469/2024 від 23.07.2024 «Про введення воєнного стану в Україні» з 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Отож, з встановленням карантину з 12.03.2020 по 30.06.2023, а у наступному з введенням воєнного стану з 24.02.2022 по дату звернення Прокурора з позовом до суду - 17.06.2024, який триває і на даний час, строк позовної давності продовжився на весь час існування карантину та воєнного стану, а тому він не пропустив строк позовної давності за вимогами про визнання недійсним договору, який укладений 13.05.2019, а також про застосування наслідків такої недійсності. У зв`язку з цим, посилання ТОВ «Адас-Буд» та Управління містобудування на пропуск строку позовної давності є необґрунтованими.

Щодо наслідків недійсності договору

Частиною 1 статті 216 ЦК України встановлене загальне правило, за яким недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Окремі правові наслідки недійсності правочину, який вчинений з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства встановлені у другому та третьому реченнях частини 3 статті 228 ЦК України. Зокрема, якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного; при наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Отже, у випадку вчинення правочину з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, при наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

У справі Суд установив, що проаналізованими доказами підтверджується наявність умислу на вчинення правочину, що суперечить інтересам держави і суспільства, лише у ТОВ «Адас-Буд»: іншого Прокурором не доведено; тому як наслідок його недійсності є відновлення порушених прав шляхом повернення ТОВ «Адас-Буд» всього, що воно одержало, тобто сплачену вартість робіт у сумі 359218,08 грн, Управлінню містобудування, та стягнення з Управління містобудування одержаних від ТОВ «Адас-Буд» коштів за рішенням суду у дохід держави.

ВИСНОВКИ

На підставі викладеного, за результатами оцінки доказів, обставин справи та вказаних правових положень, Суд виснує, що:

- Прокурор, захищаючи інтереси держави, правомірно звернувся із позовом в інтересах Держаудитслужби та Міської ради, які є належними державними органами у спірних правовідносинах, та довів, що вони не вживали своєчасні і належні заходи для захисту її інтересів;

- ТОВ «Адас-Буд», приймаючи участь у закупівлі за державні кошти, узгодило з іншим учасником свої тендерні пропозиції, чим усунуло конкуренцію та змагальність між учасниками, як основного принципу господарювання, спотворило та спростувало результат торгів, порушило тим самим право замовника на отримання найбільш ефективного для нього результату, який досягається лише за наслідками справжньої конкуренції, що не відповідає частині 2 статті 4 Закону України «Про захист економічної конкуренції», статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» та частині 3 статті 5 ГК України;

- оскільки закупівля проведена з порушенням наведених правових положень, спірний договір також укладений з їх порушенням, а тому є недійсним за частиною 1 статті 203, частиною 1 статті 215 ЦК України та частиною 3 статті 228 ЦК України;

- як наслідок вчинення правочину з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, та доведеного умислу на його вчинення лише у ТОВ «Адас-Буд» все одержане ним, тобто сплачена вартість робіт у сумі 359218,08 грн, підлягає поверненню Управлінню містобудування, а одержане Управлінням містобудування від ТОВ «Адас-Буд» за рішенням суду - у дохід держави.

На підставі викладеного позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Судовими витратами у справі є витрати Прокурора на сплату судового збору у сумі 8416,27 грн, сплачені платіжною інструкцією № 1298 від 10.07.2024.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 129 ГПК України судовий збір покладається у разі задоволення позову на відповідача.

У цьому контексті Суд враховує, що недійсність правочину пов`язана лише з діями ТОВ «Адас-Буд», а тому сплачена сума судового збору у сумі 8416,27 грн покладається на нього.

На підставі вказаних правових норм та керуючись статтями 238, 240 ГПК України,

в и р і ш и в:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Визнати недійсним договір № 43 від 13.05.2019, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Адас-Буд» та Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради;

3. Стягнути з Товариства з товариства з обмеженою відповідальністю «Адас-Буд» (27400, Кіровоградська область, Кропивницький район, м. Знам`янка, вул. Братів Лисенків, буд. 19; ідентифікаційний код 41897766) на користь Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради (27400, Кіровоградська область, Кропивницький район, м. Знам`янка, вул. Михайла Грушевського, б. 19; ідентифікаційний код 26176819) 359218,08 грн отриманих за недійсним правочином.

4. Стягнути з Управлінням містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради (27400, Кіровоградська область, Кропивницький район, м. Знам`янка, вул. Михайла Грушевського, б. 19; ідентифікаційний код 26176819) на користь держави 359218,08 грн отриманих за рішенням суду.

5. Стягнути з Товариства з товариства з обмеженою відповідальністю «Адас-Буд» (27400, Кіровоградська область, Кропивницький район, м. Знам`янка, вул. Братів Лисенків, буд. 19; ідентифікаційний код 41897766) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, буд. 4; ідентифікаційний код 02910025) 8416,27 грн компенсації по сплаті судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення Суд склав 31.10.2024

Суддя М.К. Закурін

Копії рішення направити в електронному вигляді в електронні кабінети: заступнику керівника Кіровоградської обласної прокуратури; Східному офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області; Знам`янській міській раді; Південно-східному міжобласному територіальному відділенню Антимонопольного комітету України; ТОВ "Адас-Буд"; Управлінню містобудування, архітектури та ЖКГ Знам`янської міської ради.