ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

01.11.2024 м. ДніпроСправа № 904/4586/24

За позовом Заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Маріупольської міської ради, м. Маріуполь Донецької області

до Фізичної особи - підприємця Григоревської Ірини Вікторівни, м. Дніпро

про стягнення 311 565,74грн

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Без участі представників сторін

С У Т Ь С П О Р У:

Заступник керівника Маріупольської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Маріупольської міської ради звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить стягнути з Фізичної особи - підприємця Григоревської Ірини Вікторівни заборгованість у розмірі 311 565,74грн, з яких:

- пеня у розмірі 158502,34грн;

- штраф у розмірі 60 629,31грн;

- 3 % річних у розмірі 35 594,51грн;

- втрати від інфляції у розмірі 56 839,58грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору №148 від 08 листопада 2022 року в частині повної та своєчасної поставки товару.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 20.11.2023:

стягнуто з Фізичної особи-підприємця Григоревської Ірини Вікторівни, м. Дніпро на користь Виконавчого комітету Маріупольської міської ради Донецької області, м. Маріуполь 866 133,00грн попередньої оплати, 12991,37грн судового збору за подачу позову;

зобов`язано Виконавчий комітет Маріупольської міської ради Донецької області виконати в натурі умови Договору поставки № 148 від 08 листопада 2022 року, шляхом прийняття від ФОП Григоревської І.В. товару - курток зимових для дівчаток, курток зимових для хлопчиків у кількості 479 штук на загальну суму 478 521,00 грн. за видатковою накладною в порядку та на умовах, визначених договором;

стягнуто з Виконавчого комітету Маріупольської міської ради Донецької області на користь фізичної особи - підприємця Григоревської Ірини Вікторівни 1342,00грн судовий збір;

стягнуто з Фізичної особи-підприємця Григоревської Ірини Вікторівни, м. Дніпро на користь Виконавчого комітету Маріупольської міської ради Донецької області, м. Маріуполь 22080,21грн судового збору за подачу апеляційної скарги.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.02.2024 постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.11.2023 у справі №904/562/23 залишено без змін.

У зв`язку з простроченням виконання грошового зобов`язання прокурором нараховані штраф, пеня, 3% річних та втрати від інфляції.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2024 справу №904/4586/24 передано на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Ухвалою суду від 28.10.2024 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

29 жовтня 2024 року від Заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури до господарського суду надійшла заява про зменшення позовних вимог (вх.50106/24), якою просить стягнути з Фізичної особи - підприємця Григоревської Ірини Вікторівни заборгованість у розмірі 311 539,67грн, з яких: пеня у розмірі 158 502,34грн; штраф у розмірі 60 629,31грн; 3 % річних у розмірі 35 568,44грн; втрати від інфляції у розмірі 56 839,58грн.

Відповідно до вимог статті 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п. 2 ч. 2).

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Заява Заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури про зменшення позовних вимог відповідає вимогам, встановленим статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, що є достатнім для прийняття її до розгляду.

Також, 29 жовтня 2024 року від Заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури до господарського суду надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Оскільки нарахування інфляційних втрат, трьох процентів річних, пені та штрафу здійснено у зв`язку з невиконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором №148 від 08.11.2022, фінансування якого здійснюється за рахунок бюджетних коштів, у даному випадку вбачається порушення інтересів держави у бюджетній сфері. Враховуючи важливість та необхідність відшкодування завданої невиконанням відповідачем умов договору шкоди державі під час воєнного стану, прокурор просить розгляд справи провести в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши подане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення з наступних підстав.

Відповідно до частини третьої статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Статтею 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи: про банкрутство; за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство; у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій); у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції; у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю); у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3 - 8 цієї частини.

При відкритті провадження у даній справі суд, проаналізувавши поданий позов, з урахуванням ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, дійшов висновку про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 252 ГПК України).

Згідно частини шостої ст. 252 ГПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Предметом позову у даній справі є стягнення грошової суми, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, на переконання суду, не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

У клопотанні про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін прокурор не навів жодних аргументів, які б свідчили, що для повного та всебічного встановлення обставин справи є необхідним проведення судового засідання.

За таких обставин, оцінюючи наявні в матеріалах справи документи, виходячи з предмету та підстав позовних вимог, суд дійшов висновку, що наразі підстави для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відсутні.

Керуючись статями 46, 234, 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

У Х В А Л И В:

1. Прийняти до розгляду заяву Заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури про зменшення позовних вимог, яка надійшла до суду 29.10.2024 (вх. №50106/24).

2. В задоволенні клопотання Заступника керівника Маріупольської окружної прокуратури про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала набирає законної сили 01.11.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.М. Євстигнеєва