РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.09.2024Справа № 910/18524/21

За позовомПриватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Уніка"
доТовариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Статус"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачаОСОБА_1
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачаТовариство з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020"
простягнення 756259,00 грн
Суддя Смирнова Ю.М.

Секретар судового засідання Негеля Ю.М.

Представники учасників справи:

від позивачаАфанасьєв С.В.
від відповідачаПриходько А.С.
від третьої особи-1не з`явилися
від третьої особи-2не з`явилися

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Уніка" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Статус" про стягнення 756259,00 грн. збитків.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначає, що Приватним акціонерним товариством "Страхова компанія "Уніка" на підставі договору добровільного страхування майна №011118/2001/000001 від 01.11.2020 внаслідок настання страхової події - залиття приміщень за адресою м.Київ, вул.Глибочицька, 32В було виплачено на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020" страхове відшкодування у загальному розмірі 756259,00 грн, а тому позивачем відповідно до положень ст.27 Закону України "Про страхування" та ст.993 Цивільного кодексу України отримано право вимоги до особи, відповідальної за завдані збитки.

Позивач вказує, що причиною залиття була аварія на трубопроводі холодної води, а саме: вихід з ладу крану, що розташований на відгалуженні від стояка на системі холодного водопостачання в межах нежитлового приміщення АДРЕСА_1 (власником якого є ОСОБА_1 ). А відповідно до договору №3323 1562 від 01.04.2017 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, комунальних та додаткових послуг, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Статус" (виконавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Візард Діджитал" (споживач), відповідальність за належний стан відповідної ділянки трубопроводу несе саме відповідач як балансоутримувач будинку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.11.2021 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №910/18524/21; вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження; залучено до участі у справі ОСОБА_1 третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача; залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020" третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

30.11.2021 від позивача надійшли документи по справі.

10.12.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позову заперечує. Серед іншого, посилаючись на Порядок обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 №219, відповідач стверджує, що межа відповідальності управителя та споживача за утримання мереж проходить по запірній арматурі (яка не належить до внутрішньобудикової системи) на відгалуженні від стояка у межах приміщення.

За твердженням відповідача, кран, вихід з ладу якого призвів до витоку води та завдання матеріальної шкоди, знаходиться в приміщенні офісу АДРЕСА_2 , є власністю ОСОБА_1 та не належить до зони відповідальності відповідача, як управителя.

13.12.2021 від третьої особи - ОСОБА_1 надійшли пояснення по справі, в яких третя особа позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

У підготовчому засіданні 16.12.2021 оголошено перерву до 12.01.2022, а також встановлено строк для подання відповіді на відзив до 21.12.2021 та заперечень на відповідь на відзив до 05.01.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 повідомлено Товариство з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020" про оголошення перерви.

23.12.2021 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він проти тверджень відповідача викладених у відзиві на позов, заперечив.

04.01.2022 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

У підготовчому засіданні 12.01.2022 оголошувалась перерва до 10.02.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.01.2022 повідомлено третіх осіб про оголошення перерви.

07.02.2022 від відповідача надійшла заява, в якій відповідач наводить перелік питань, які пропонує поставити на вирішення експертизи.

10.02.2022 від позивача надійшла заява, в якій позивач наводить питання, які пропонує поставити на вирішення експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.02.2022 у справі №910/18524/21 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, на вирішення експертизи поставлено такі питання: яка причина залиття нежитлових приміщень №№200, 201, 203, 205 за адресою: м.Київ, вул. Глибочицька, 32-В, що сталося 16.02.2021?; чи знаходиться мережа водопостачання, на якій сталася аварія, внаслідок якої 16.02.2021 відбулося залиття нежитлових приміщень №№200, 201, 203, 205 за адресою: м.Київ, вул. Глибочицька, 32-В, в зоні відповідальності (обслуговування) управителя - Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Статус" відповідно до Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 №219, та договору №3323 1562 від 01.04.2017 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, комунальних та додаткових послуг?; який розмір матеріальної шкоди, заподіяної Товариству з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020" внаслідок пошкодження/знищення майна при залитті нежитлових приміщень №№200, 201, 203, 205 за адресою: АДРЕСА_3 , що сталося 16.02.2021? та зупинено провадження у справі №910/18524/21 на час проведення судової експертизи.

09.05.2022 до Господарського суду міста Києва від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист №2205/43/10-12-22 від 29.04.2022, в якому ставиться питання про погодження строку проведення експертизи у строк понад 90 календарних днів у зв`язку із значною поточною завантаженістю фахівців КНДІСЕ з виконання інженерно-технічних досліджень різної категорії складності. Крім цього, у листі №2206/43/10-12-22 від 29.04.2022, направленому на адресу суду, експертна установа просить забезпечити виконання попередньої оплати експертизи відповідно до рахунку від 18.04.2022 №735 за проведення судової будівельно-технічної експертизи №5855/22-43 у справі №910/18524/21.

Також 09.05.2022 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи у справі №910/18524/21.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2022 поновлено провадження у справі №910/18524/21 для розгляду клопотань судового експерта; задоволено клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи; зобов`язано сторін надати запитувані судовим експертом документи; задоволено клопотання експертної установи про проведення експертизи у строк понад 90 днів; зобов`язано позивача виконати вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 10.02.2022 у справі №910/18524/21 щодо здійснення попередньої оплати експертизи відповідно до виставленого експертною установою рахунку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2022 зупинено провадження у справі №910/18524/21 на час проведення судової експертизи.

08.06.2022 від відповідача надійшла заява про долучення до матеріалів справи копії технічного паспорту приміщень.

25.07.2022 від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло повідомлення №4519/5855/22-43/43 від 18.07.2022 про неможливість надання висновку судової будівельно-технічної експертизи.

05.10.2022 від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист №5948/6111-4-22/43 від 30.08.2022, в якому ставиться питання про погодження строку проведення експертизи у строк понад 90 календарних днів у зв`язку із значною поточною завантаженістю фахівців КНДІСЕ з виконання будівельно-технічних та земельно-технічних експертиз різної категорії складності.

04.04.2024 від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання №20799/22-42 від 28.03.2024 про забезпечення умов роботи судового експерта за місцем знаходження об`єкта дослідження.

Листом Господарського суду міста Києва №01-37.1/12/24 від 08.04.2024 повідомлено учасників справи про необхідність надання експерту 16.05.2024 з 10:00 год доступу до об`єкта дослідження, забезпечення умов роботи судового експерта на час проведення обстеження за місцем знаходження об`єкта дослідження: нежитлові приміщення №№200, 201, 203, 205, за адресою: АДРЕСА_3 .

25.04.2024 від ОСОБА_1 надійшло клопотання про перенесення часу проведення обстеження за місцем знаходження об`єкта дослідження після закінчення воєнного стану в Україні.

07.06.2024 Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз повернуто до Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/18524/21 разом з повідомленням про неможливість надання висновку від 28.05.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.07.2024 поновлено провадження у справі №910/18524/21 та призначено підготовче засідання у справі на 01.08.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.08.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 29.08.2024.

У судовому засіданні з розгляду справи по суті 29.08.2024 оголошено перерву до 12.09.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.08.2024 повідомлено третіх осіб про оголошення перерви.

Представник позивача у судовому засіданні 12.09.2024 заявлені позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні 12.09.2024 проти позову заперечив з підстав, наведених у відзиві на позов та запереченнях на відповідь на відзив.

Треті особи у судове засідання 12.09.2024 представників не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В судовому засіданні 12.09.2024 на підставі ст.240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

01.11.2020 між Приватним акціонерним товариством "Страхова компанія "Уніка", як страховиком, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020", як страхувальником, було укладено договір добровільного страхування майна №011118/2001/0000001 (договір), предметом якого є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов`язані з володінням та/або користуванням та/або розпорядженням майном, що застраховане за цим договором та зазначено у п.6 даного договору (надалі застраховане майно) (п.4).

Відповідно п.6 договору перелік застрахованого майна, зазначений у додатку 2 до даного договору, є наступним: 1. Будівля/споруда/ приміщення без внутрішнього оздоблення (ремонту), включаючи комунікації - (об`єкт страхування 1); 2. Внутрішнє оздоблення (ремонт) - (об`єкт страхування 2); адреса, за якою знаходиться застраховане майно: АДРЕСА_4 , загальна страхова сума за договором складає 8677363,35 грн, в тому числі: по об`єкту страхування 1 - 7177363,35 грн, по об`єкту страхування 2 - 1500000,00 грн.

Безумовна франшиза за ризиком 5.15 Проникнення води чи інших рідин із сусідніх приміщень складає 10000,00 грн (п.8 договору).

Строк дії договору з 00 год 00 хв. 02.11.2020 до 24 год. 00 хв. 01.11.2021 (п.12 договору).

Вигодонабувачем за договором є Товариство з обмеженою відповідальністю "Злата-Т" (п.3 договору).

Укладений правочин за своїм змістом та правовою природою є договором страхування, який підпадає під правове регулювання параграфу 2 глави 35 Господарського кодексу України, глави 67 Цивільного кодексу України та Закону України "Про страхування".

Як передбачено ст.16 Закону України "Про страхування" (тут і далі нормативно-правові акти в редакції станом на дату настання страхового випадку) договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.

Аналогічні визначення поняття "договір страхування" містилися в ст.354 Господарського кодексу України та ст.979 Цивільного кодексу України.

Відповідно до положень ст.981 Цивільного кодексу України та ст.18 Закону України "Про страхування" договір страхування укладається в письмовій формі, факт укладання договору страхування може посвідчуватися страховим свідоцтвом (полісом, сертифікатом), що є формою договору страхування.

За визначенням ст.8 Закону України "Про страхування" страховий ризик це певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання. Страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.

Згідно п.5 договору страховим випадком є факт понесення збитків страхувальником (вигодонабувачем) внаслідок пошкодження, знищення чи втрати застрахованого майна в результаті настання події (страхових ризиків), зокрема, п.5.15 договору - Проникнення води чи інших рідин із сусідніх приміщень.

16.02.2021 в будинку АДРЕСА_3 у нежитлових приміщеннях №№200, 201, 203, 205 трапилося залиття.

У відповідності до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з комунального господарства від 17.05.2005 №76 (Правила) у разі залиття, аварії квартир комісією під головуванням головного інженера виконавця послуг ОСОБА_2 було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 16.02.2021, затверджений директором відповідача ОСОБА_3.

Зазначеною комісією зафіксовано місце витоку води, а саме: на розірваному крані після відгалуження від стояку холодної води позначеного на плані з позначкою +3,300 будинку 2В, аркуша 9, проекту 211304-ВК за координатами: по вісі 4' між вісями О' і Р. Кран розірвано у нижній частині корпусу, вище різьби до якої був під`єднаний фільтр (фільтр знаходиться між краном і лічильником води). Зрізана нижня частина крану нижче запірної кулі і вище різьби по ходу води, кран СТК PN40 DN15.

Витік води стався з трубопроводу холодної води (після водозапірної арматури крану), що розташований на відгалуженні від стояка на системі холодного водопостачання в межах нежитлового приміщення №156 будинку АДРЕСА_3 , власником якого є ОСОБА_1 .

Згідно акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 16.02.2021 причина залиття, аварії, що трапилась: вихід з ладу крану, що розташований на відгалуженні від стояка на системі холодного водопостачання в межах нежитлового приміщення №156 будинку 32В по АДРЕСА_2 .

Відповідно до п.3 ч.1 ст.988 Цивільного кодексу України страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

За змістом п.3 ч.1 ст.20 Закону України "Про страхування" до обов`язків страховика, зокрема, належить при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

При цьому, розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник (ст.9 Закону України "Про страхування").

Згідно з ч.1 ст.25 Закону України "Про страхування" здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Аналогічні приписи містяться в ч.ч.1, 2 ст.990 Цивільного кодексу України, згідно яких страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката); страховий акт (аварійний сертифікат) складається страховиком або уповноваженою ним особою у формі, що встановлюється страховиком.

За умовами п.п.9.1, 9.1.1, 9.1.5 договору при настання події, що має ознаки страхового випадку, страхувальник повинен якомога швидше, але не пізніше 24 год з моменту як страхувальник дізнався про подію , яка має ознаки страхової, повідомити страховика про таку подію, що сталася за телефоном, та протягом 48 год з моменту як страхувальник дізнався про подію, яка має ознаки страхової, особисто надати або надіслати факсом, поштовим зв`язком страховику письмове повідомлення про настання події, що має ознаки страхового випадку.

Так, як стверджує позивач у позовній заяві, 16.02.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020", як страхувальник, звернулося до позивача, як страховика, із повідомленням про страховий випадок, а 17.02.2021 - із заявою про виплату страхового відшкодування.

Також, 16.02.2021 з метою визначення майнового збитку, завданого власнику майна, яке зазнало пошкоджень, позивачем було замовлено оцінку у Товариства з обмеженою відповідальністю "АЙ ЕКСПЕРТ".

07.04.2021 Товариством з обмеженою відповідальністю "АЙ ЕКСПЕРТ" надано звіт про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику майна, яке зазнало пошкоджень і знаходиться за адресою: м.Київ, вул.Глибочицька, 32В, 4 поверх, відповідно до якого вартість майнового збитку становить на дату оцінки без врахування ПДВ 20% - 766259,00 грн.

В подальшому, Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "Уніка" визнала зазначену вище подію страховим випадком та здійснила виплату страхового відшкодування за вирахуванням франшизи, а всього на суму 756259,00 грн, що підтверджується страховим актом №00405777 від 28.05.2021 та платіжним дорученням №223647 від 31.05.2021.

Обґрунтовуючи звернення до суду з позовом до відповідача позивач зазначає про наступне.

01.04.2017 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Статус", як виконавцем, та Товариства з обмеженою відповідальністю "Візард Діджитал", як споживачем, було укладено договір №3323 1562 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, комунальних та додаткових послуг, предметом якого є надання виконавцем та своєчасна оплата споживачем послуг, зокрема, послуг з централізованого постачання і водовідведення холодної та гарячої води, послуг з централізованого опалення, компенсація вартості спожитої електроенергії (комунальні послуги) (п.2.2 договору).

Згідно п.1.2 договору надання послуг виконавцем здійснюється за адресою: 04050, м.Київ, вул.Глибочицька, 32В.

Відповідно до п.9.2 цього договору точками розподілу в яких здійснюється передача комунальних послуг від виконавця споживачу є: з постачання холодної та гарячої води - кран на стояку (кран виконавця), засоби обліку води - власність споживача; з водовідведення - зливний отвір каналізаційного стояка; з централізованого опалення - кран на відгалуженні від стояку (кран виконавця), засіб обліку теплової енергії - власність споживача.

Пунктом 9.5 даного договору визначено, що виконавець є балансоутримувачем (виконує функції балансоутримувача) будинку та прибудинкової території.

Строк дії договору становить 1 рік з урахуванням умов, визначених у п.10.3 договору та автоматично продовжується щороку за виключенням наведених випадків (п.п.10.2, 10.3 договору №3323 1562 від 01.04.2017).

Позивач вважає, що саме внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків, як балансоутримувача/виконавця за договором №3323 1562 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, комунальних та додаткових послуг від 01.04.2017 щодо забезпечення належного утримання спільного майна багатоквартирного будинку страхувальнику - Товариству з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020" було завдано майнову шкоду, яку відшкодовано позивачем у справі.

При цьому, як стверджує позивач, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, наявні усі елементи складу правопорушення, а саме: неправомірність поведінки особи (неналежне виконання відповідачем послуг з утримання будинку за договором №3323 1562 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, комунальних та додаткових послуг від 01.04.2017 в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання та поточного ремонту конструктивних елементів внутрішньобудинкових систем гарячого та холодного водопостачання; наявність шкоди (механічні пошкодження внаслідок проникнення води із сусідніх приміщень); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою (неналежний стан внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання, а саме крану, що є власністю відповідача та знаходиться на стояку холодної води в приміщенні №156 будинку АДРЕСА_3 , розрив якого став причиною аварії та завдання шкоди майну страхувальника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020"; вина відповідача - неналежне виконання зобов`язань по утриманню та контролю внутрішньобудинкових систем холодного водопостачання (трубопроводу), що розташований на відгалуженні від стояка до засобу обліку води - власності споживача, де сталась аварія - розрив крану.

30.07.2021 позивачем було направлено на адресу ОСОБА_1 , як власниці нежитлових приміщень з №1 по №2 (групи приміщень №156), досудову вимогу №30182 від 30.07.2021 (вих.2746/1-2) з вимогою про відшкодування завданої шкоди згідно ст.27 Закону України "Про страхування" та ст.993 Цивільного кодексу України.

17.08.2021 позивачу надійшла відповідь від ОСОБА_1 на досудову вимогу №30182 від 30.07.2021 (вих.2746/1-2), в якій вона вказала, що причиною залиття нежитлових приміщень №№200, 201, 203, 205 є вихід з ладу першого запірного крану на стояку холодної води, що є власністю Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Статус" за договором №3323 1562 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, комунальних та додаткових послуг від 01.04.2017.

В подальшому, позивачем було направлено на адресу відповідача досудову вимогу №30182 від 25.08.2021 (вих.2787/1-2) з вимогою про відшкодування завданої шкоди згідно ст.27 Закону України "Про страхування" та ст.993 Цивільного кодексу України.

01.10.2021 позивачу надійшла відповідь відповідача за вих.№225 від 29.09.2021 на цю вимогу, в якій відповідач зазначив, що кран, вихід з ладу якого призвів до витоку води, є власністю споживача та знаходиться в приміщенні офісу №156 у будинку по АДРЕСА_2 , а отже вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю "Керуюча компанія "Статус" є безпідставними.

Зазначене і стало причиною для звернення позивача до суду з відповідним позовом.

У свою чергу відповідач не визнає обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає таке.

Пункт 3 ч.1 ст.11 Цивільного кодексу України встановлює, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Частина ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України визначає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 Цивільного кодексу України).

З огляду на зазначені норми законодавства, для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідною є наявність чотирьох умов: протиправної поведінки боржника, яка проявляється у невиконанні або неналежному виконанні ним зобов`язання; наявності збитків; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та завданими збитками, що означає, що збитки мають бути наслідком саме даного порушення зобов`язання боржником, а не якихось інших обставин, зокрема, дій самого кредитора або третіх осіб; вини боржника.

Відсутність будь-якої з зазначених умов виключає настання цивільно-правової відповідальності виконавця у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків.

В даному випадку, позивач має довести, серед іншого, протиправність поведінки відповідача та те, що саме протиправні дії чи бездіяльність відповідача є причиною завдання збитків, які виникли у Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020" та були відшкодовані позивачем, як безумовний наслідок такої протиправної поведінки.

Як вже вказувалося судом, 16.02.2021 в будинку АДРЕСА_3 у нежитлових приміщеннях №№200, 201, 203, 205 трапилося залиття.

У відповідності до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з комунального господарства від 17.05.2005 №76 (Правила) у разі залиття, аварії квартир комісією під головуванням головного інженера виконавця послуг ОСОБА_2 було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 16.02.2021, затверджений директором відповідача ОСОБА_3.

У вказаному акті комісією зафіксовано місце витоку води, а саме: на розірваному крані після відгалуження від стояку холодної води позначеного на плані з позначкою +3,300 будинку 2В, аркуша 9, проекту 211304-ВК за координатами: по вісі 4' між вісями О' і Р. Кран розірвано у нижній частині корпусу, вище різьби до якої був під`єднаний фільтр (фільтр знаходиться між краном і лічильником води). Зрізана нижня частина крану нижче запірної кулі і вище різьби по ходу води, кран СТК PN40 DN15. Витік води стався з трубопроводу холодної води (після водозапірної арматури крану), що розташований на відгалуженні від стояка на системі холодного водопостачання в межах нежитлового приміщення №156 будинку АДРЕСА_3 власником якого є ОСОБА_1 .

Згідно акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 16.02.2021 причина залиття, аварії, що трапилась: вихід з ладу крану, що розташований на відгалуженні від стояка на системі холодного водопостачання в межах нежитлового приміщення №156 будинку АДРЕСА_3 .

Відповідно до Стандарту Міністерства з питань житлово-комунального господарства України СОУ ЖКГ 00.01-011:2010 "Стандартизація послуг. Послуги з управління та утримання житлового комплексу. Класифікація та склад послуг" внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту, включаючи стояки холодної та гарячої води, водовідведення та опалення, які розташовані в межах житлових і нежитлових приміщень.

Пунктом 3.7 зазначеного Стандарту визначено, що внутрішньобудинкова система холодного водопостачання - система від першої розташованої в будинку по ходу холодної води запірної гідравлічної арматури (якщо будинок не обладнаний загальнобудинковим лічильником холодної води) або першої запірної гідравлічної арматури після загальнобудинкового лічильника, за винятком внутрішньоквартирних мереж, які починаються з трійника (врізки), що не належить до внутрішньоквартирної мережі, у стояк такої системи.

Згідно п.3 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 15.08.2018 №219, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.09.2018 за №1074/32526 (Порядок) точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи).

Відповідно до п.5 Порядку обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками).

Тобто межа відповідальності управителя та споживача за утримання мереж проходить по запірній арматурі (яка не належить до внутрішньобудинкової системи) на відгалуженні від стояка у межах приміщення.

Матеріалами справи підтверджено, що витік води стався внаслідок розриву крану після відгалуження від стояку холодної води, що знаходиться у приміщенні офісу №156 у будинку АДРЕСА_3 , тобто в межах відповідальності споживача, а не відповідача, як управителя.

У відповідності до п.4.1.3 договору про надання житлово-комунальних послуг виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку; проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем будинку, що знаходяться у зоні відповідальності виконавця із складення відповідного акту.

Згідно п.9.2 договору про надання житлово-комунальних послуг точками розподілу в яких здійснюється передача комунальних послуг від виконавця споживачу є: з постачання холодної та гарячої води - кран на стояку (кран виконавця), засоби обліку води - власність споживача.

Тобто кран відповідача знаходиться нa стояку, а кран, вихід з ладу якого призвів до витоку води та завдання матеріальної шкоди, - знаходиться в приміщенні офісу №l56 у будинку АДРЕСА_3 та є власністю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

З врахуванням викладеного, відповідач не є завдавачем шкоди, не вчиняв відповідні дії/ не допускав бездіяльності, які б могли призвести до завдання шкоди, а отже не є особою, яка має відповідати за наслідки залиття приміщень №№200, 201, 203, 205 у будинку АДРЕСА_3 .

Жодних інших доказів, які б свідчили про протиправність поведінки відповідача та про те, що саме протиправні дії чи бездіяльність відповідача є причиною завдання збитків, які виникли у Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінк 2020" та були відшкодовані позивачем, як безумовний наслідок такої протиправної поведінки, позивачем суду не надано.

Статтею 22 Цивільного кодексу України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: - втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); - доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно ч.1 ст.219 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ч.1 ст.224 та ч.1 ст.225 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включається, зокрема, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова (господарсько-правова) відповідальність не настає. При цьому, у спорах, пов`язаних з відшкодуванням шкоди, на кредитора покладений обов`язок доведення факту неправомірності (протиправності) поведінки відповідача, прямого (безпосереднього) причинного зв`язку між неправомірними діями або бездіяльністю особи, яка заподіяла шкоду, і самою завданою шкодою та обґрунтування його розміру. Тобто, відшкодування шкоди включає в себе не тільки поняття "шкоди", але й покладення обов`язку на потерпілу сторону щодо доведення її розміру.

За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч.1 ст.22, ст.611, ч.1 ст.623 Цивільного кодексу України). Кредитор, вимагаючи відшкодування збитків, має довести три перші умови відповідальності, зокрема факт порушення боржником зобов`язання, розмір збитків, причинний зв`язок. Вина боржника у порушенні презюмується та не підлягає доведенню кредитором.

За висновками суду, позивачем не було доведено, що саме внаслідок дій або бездіяльності відповідача відбулось залиття нежитлових приміщень №№200, 201, 203, 205 за адресою: АДРЕСА_3 , та, як наслідок, наявності відповідальності відповідача за завдання збитків. Тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

З огляду на наведене всі інші клопотання та заяви, доводи та міркування учасників справи відповідно залишені судом без задоволення і не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують висновків суду стосовно відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно положень п.2 ч.1 ст.129 Господарського процесуального кодексу України, приймаючи до уваги висновки суду про відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати (судовий збір за подання позовної заяви та витрати по сплаті вартості судової експертизи) залишаються за позивачем.

Керуючись ст.ст.74, 129, 238-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В позові відмовити повністю.

2. Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст.ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 01.11.2024

Суддя Ю.М.Смирнова