УХВАЛА

30 жовтня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/2012/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Студенець В.І. - головуючий, судді: Бакуліна С.В., Кібенко О.Р.,

за участю секретаря судового засідання: Натаріної О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД

про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 21.09.2022

у справі № 922/2012/21

за позовом Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД

до Акціонерного товариства "Харківобленерго"

про визнання недійсними рішень,

та за зустрічним позовом Акціонерного товариства "Харківобленерго"

до Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача за зустрічним позовом: Компанія Інтер Гроус Інвестментс Лімітед,

про визнання недійсним договору,

за участю представників учасників справи:

позивача - Гончаренко С.М.

відповідача - Санін А.О.,

третьої особи - не з`явилися,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог та ухвалених судових рішень за результатом розгляду справи по суті спору

1.1. Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД звернулась до суду з позовом про визнання недійсними з моменту прийняття рішень засідання наглядової ради Акціонерного товариства "Харківобленерго" (далі - АТ "Харківобленерго"), оформлених протоколом від 23.03.2021 № 5/2021, та рішень річних загальних зборів акціонерів АТ "Харківобленерго" від 28.04.2021, оформлених протоколом № 31.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оспорювані рішення є незаконними, порушують права та інтереси позивача як акціонера АТ "Харківобленерго", адже член наглядової ради Подольський А.Б., який є єдиним представником міноритарного акціонера - позивача, не повідомлявся належним чином про засідання наглядової ради товариства, призначене на 23.03.2021, не був забезпечений документами, необхідними для прийняття рішень порядку денного засідання, що позбавило його можливості виконувати свої обов`язки і користуватись відповідними правами члена наглядової ради. Також позивач посилався на те, що з 06.01.2019 склад наглядової ради АТ "Харківобленерго" став неправомочним. Відтак з огляду на недійсність рішень наглядової ради АТ "Харківобленерго" відсутні підстави і для проведення спірних загальних зборів.

1.2. АТ "Харківобленерго" звернулось до суду з зустрічною позовною заявою про визнання недійсним договору купівлі-продажу акцій АТ "Харківобленерго" у кількості 29,794957%, укладеного між продавцем Компанією Інтер Гроус Інвестментс Лімітед та покупцем Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД.

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірний договір укладений без відповідного дозволу Антимонопольного комітету України (далі - АМК) на концентрацію (рішенням АМК від 22.07.2021 скасовано рішення АМК від 28.01.2021 № 51-р про надання позивачу дозволу на придбання акцій АТ "Харківобленерго", а тому останнє не породило жодних правових наслідків), з істотними порушеннями вимог антимонопольного законодавства.

1.3. Рішенням Господарського суду Харківської області від 25.11.2021, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022, первісний позов задоволено. Визнано недійсними з моменту прийняття рішення засідання наглядової ради АТ "Харківобленерго" від 23.03.2021, оформлені протоколом від 23.03.2021 № 5/2021, та рішення річних загальних зборів акціонерів АТ "Харківобленерго" від 28.04.2021, оформлені протоколом № 31. В задоволенні зустрічного позову відмовлено.

Додатковим рішенням Господарського суду Харківської області від 10.12.2021 заяву Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково. Стягнуто з АТ "Харківобленерго" на користь Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД 90 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

1.4. Постановою Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21 рішення Господарського суду Харківської області від 25.11.2021, додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 10.12.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 у справі № 922/2012/21 скасовано. Прийнято нове рішення, яким у задоволенні позову Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД до АТ "Харківобленерго" про визнання недійсними рішень засідання наглядової ради АТ "Харківобленерго", оформлених протоколом від 23.03.2021 № 5/2021, та рішень річних загальних зборів акціонерів АТ "Харківобленерго" від 28.04.2021, оформлених протоколом № 31, відмовлено. Зустрічний позов задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу акцій АТ "Харківобленерго", укладений 21.12.2020 між Компанією Інтер Гроус Інвестментс Лімітед та Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД.

Ухвалюючи постанову, Верховний Суд виходив з такого:

- висновки господарських судів, що стаття 227 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) не поширюються на правовідносини із вчинення правочинів щодо яких необхідно мати інші дозволи, зокрема дозвіл на концентрацію, а не ліцензію, є помилковими;

- зробивши такі висновки, суди попередніх інстанцій нівелювали роль Закону України "Про захист економічної конкуренції" і фактично допустили можливість укладення суб`єктами господарювання того чи іншого правочину без дотримання вимог законодавства, яке регулює правовідносини, пов`язані з економічною конкуренцією, що не відповідає вимогам Основного Закону - статті 8 Конституції України;

- з аналізу Закону України "Про захист економічної конкуренції" вбачається, що він містить норму, яка встановлює, що для набуття у власність акцій, що забезпечує досягнення чи перевищення 25 відсотків голосів у вищому органі управління відповідного суб`єкта господарювання, необхідним є отримання дозволу АМК на здійснення концентрації і ця норма є імперативною. За відсутності ж вказаного дозволу особа не може набути ці акції у встановленому Законом порядку, а укладений договір (за відсутності відповідного дозволу на концентрацію) буде суперечити, зокрема, статті 24 Закону України "Про захист економічної конкуренції", Положенню про концентрацію, що є підставою для визнання його недійсним згідно з частиною першою статті 203, статтею 227 ЦК України;

- оскільки Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД (покупець) за спірним договором набувало у власність 29,7950 % акцій в статутному капіталі АТ "Харківобленерго", то в силу норм Закону України "Про захист економічної конкуренції" для легітимності такого набуття зобов`язувалось отримати дозвіл на концентрацію;

- як вбачається із матеріалів справи 28.01.2021 АМК прийняв рішення № 51-р, яким надав дозвіл Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД на придбання акцій АТ "Харківобленерго", що забезпечує перевищення 25% голосів у вищому органі управління АТ "Харківобленерго". Водночас 22.07.2021 АМК здійснив перегляд свого рішення, право на здійснення чого передбачено статтею 58 Закону України "Про захист економічної конкуренції". Встановивши, що рішення АМК від 28.01.2021 № 51-р про надання дозволу Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД на придбання акцій АТ "Харківобленерго", яке перевищує 25 % у вищому органі управління, було прийнято на підставі недостовірної інформації, що призвело до прийняття незаконного та необґрунтованого рішення, АМК скасував його, про що прийняв рішення від 22.07.2021 № 436-р;

- скасовуючи попередньо прийняте рішення АМК з огляду на те, що воно прийняте на підставі недостовірної інформації, АМК діяв у встановленому законом порядку;

- скасований акт індивідуальної дії не породжує жодних правових наслідків з моменту прийняття цього скасованого акту;

- суди попередніх інстанцій, дійшовши правильного висновку, що рішення АМК є актом індивідуальної дії, неправильно надали скасованому акту сили. Не звернули уваги на те, що рішення АМК від 28.01.2021 № 51-р, яким було надано дозвіл Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД на придбання акцій АТ "Харківобленерго", не породило жодних правових наслідків саме з моменту його ухвалення, тобто з 28.01.2021;

- висновок судів про наявність у Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД дозволу на концентрацію зроблений з неправильним розумінням природи індивідуального акту - рішення АМК;

- отже, Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД не отримало у встановлений Законом спосіб дозвіл АМК на концентрацію, що для неї було обов`язковим з огляду на вимоги Закону України "Про захист економічної конкуренції", а оспорюваний договір був укладений всупереч статті 24 Закону України "Про захист економічної конкуренції", Положенню про концентрацію та є недійсним на підставі частини першої статті 203, статті 227 ЦК України;

- суди попередніх інстанцій, встановивши, що зобов`язання за оспорюваним договором припинились його виконанням, дійшли помилкового висновку, що шляхом укладення додаткової угоди від 16.07.2021 було лише впорядковано договірні взаємовідносини сторін, що не суперечить вимогам законодавства. Зокрема, не врахували, що цією угодою, яка не є окремим самостійним правочином, внесено зміни до договору, зобов`язання за яким є припиненими, а внести зміни до припиненого (неіснуючого) зобов`язання неможливо;

- визнання недійсним спірного договору свідчить про відсутність у Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД) статусу та прав акціонера АТ "Харківобленерго" на час проведення засідання наглядової ради товариства та загальних зборів товариства, що давало б йому право на оскарження спірних рішень.

2. Короткий зміст заяви про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду та узагальнений виклад позиції інших учасників справи

2.1. Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД звернулося до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21, в якій просить скасувати постанову Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21, залишити без задоволення касаційну скаргу АТ "Харківобленерго", залишити без змін рішення Господарського суду Харківської області від 25.11.2021, додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 10.12.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 у справі № 922/2012/21.

В обґрунтування поданої заяви Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД зазначає, що Верховний Суд, ухвалюючи постанову від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21, виключно виходив з того, що договір купівлі-продажу акцій АТ "Харківобленерго" був укладений між Компанією Інтер Гроус Інвестментс Лімітед та Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД без надання дозволу АМК на концентрацію, адже останній був скасований рішенням АМК від 22.07.2021 №436-р.

Разом з тим, заявник відзначає, що рішенням Господарського суду міста Києва від 04.04.2024, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2024, у справі № 910/15275/21 скасовано рішення АМК від 22.07.2021 № 436-р. Тобто, за твердженнями заявника, дозвіл на концентрацію є чинним та породжує правові наслідки.

Отже, обставина щодо недійсності рішення про скасування дозволу є нововиявленою та є підставою для перегляду постанови Верховного Суду у цій справі відповідно до пункту 1 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

2.2. АТ "Харківобленерго" 17.09.2024 подало до Суду клопотання, в якому просило, зокрема, залишити заяву Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД без розгляду.

3. Порядок та межі розгляду справи судом заяви про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду. Розгляд клопотань

3.1. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2024 у справі №922/2012/21 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Студенець В.І., судді: Губенко Н.М., Кібенко О.Р.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.08.2024 у справі №922/2012/21 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Студенець В.І., судді: Бакуліна С.В., Кібенко О.Р.

Ухвалою Верховного Суду від 22.08.2024 відкрито провадження у справі №922/2012/21 за заявою Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21, справу призначено до судового розгляду.

3.2. Відповідно до частини першої статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 300 ГПК України).

4. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

4.1. Верховний Суд виходить з того, що в господарському судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження.

Так, порядок звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначено Розділом IV Главою 3 ГПК України.

Відповідно до статті 320 ГПК України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

Тобто до нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, що мають значення для правильного вирішення спору.

Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов:

1) їх існування на час розгляду справи,

2) те, що ці обставини не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи,

3) істотність таких обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Наведене узгоджується з висновками Верховного Суду щодо питання визначення ознак нововиявлених обставин у господарському процесі, викладених, зокрема у постановах від 03.04.2018 у справі № 910/6052/16 та від 07.08.2018 у справі № 915/1708/14 та від 19.05.2020 у справі № 910/19793/14, від 25.08.2020 у справі № 910/6052/16, від 07.10.2020 у справі № 922/1026/19 тощо.

Сталість наведеної правової позиції Верховного Суду підтверджується і послідовно викладеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду в постанові від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а, відповідно до якої нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення. До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Стосовно підстав для перегляду судового рішення за нововиявлених обставинами Суд також звертається до практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Праведная проти Росії" від 18.11.2004).

Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, якщо ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. При цьому результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, та встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору.

Підсумовуючи викладене вище, слід вказати, що нововиявлена обставина - це юридичний факт, який:

- передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин;

- має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи, оскільки якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акту, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду;

- існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом;

- не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та/або необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду про неї дані.

Здійснюючи процедуру перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін.

Перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставин, про існування яких стало відомо після ухвалення судового рішення, для досягнення істини у справі (пункти 7.4-7.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №19/028-10/13).

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.11.2020 у справі № 910/8113/16 висловила правову позицію, відповідно до якої суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Наведене вище свідчить про сталу та послідовну правову практику Верховного Суду у питанні застосування норм процесуального права, якими визначено порядок перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами.

4.2. Так, в якості нововиявлених, заявником визначено такі обставини:

- на час прийняття рішення у наведеній справі (постанова від 21.09.2022) Верховний Суд керувався виключно тим, що договір купівлі-продажу акцій АТ "Харківобленерго" був укладений без надання дозволу АМК на концентрацію, адже останній був скасований рішенням АМК від 22.07.2021 №436-р. Тобто спірний договір був укладений всупереч статті 24 Закону України "Про захист економічної конкуренції", Положенню про концентрацію та є недійсним на підставі частини першої статті 203, статті 227 ЦК України;

- разом з тим, рішенням Господарського суду міста Києва від 04.04.2024, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2024, у справі №910/15275/21 скасовано рішення АМК від 22.07.2021 № 436-р. Тобто дозвіл на концентрацію є чинним та породжує правові наслідки;

- наведені обставини не могли бути відомі на час розгляду справи по суті спору, однак така недійсність рішення АМК існувала на час вирішення цієї справи судом.

4.3. У контексті доводів заяви про перегляд за нововиявленими обставини постанови Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21, колегія суддів відзначає, що постановою Верховного Суду від 22.10.2024 у справі №910/15275/21 рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2024 та постанова Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2024 у справі №910/15275/21 скасовані, а справа направлена на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

За таких обставин, доводи заявника про наявність у даній справі нововиявлених обставин є такими, що не знайшли свого підтвердження.

Отже, наведені заявником доводи та аргументи не є нововиявленими обставинами у розумінні положень статті 320 ГПК України, а заява скаржника по суті спрямована на перегляд судового рішення, яке набуло чинності, без належних правових підстав.

Колегія суддів відзначає, що ключовим для розуміння природи зазначеного виду перегляду судових рішень є тлумачення поняття "нововиявлені обставини". ЄСПЛ зауважує, що процедура скасування судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що віднайдено докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка вимагає скасування судового рішення, має довести, що вона не мала можливості надати суду докази до закінчення судового розгляду і що такі докази мають вирішальне значення для справи.

Натомість, вказаних обставин скаржником не доведено.

Отже, в межах даного провадження відповідач не довів наявності необхідних ознак існування нововиявлених обставин у розумінні пункту 1 частини другої статті 320 ГПК України, що є головною умовою для перегляду судового рішення з підстав, визначених статтею 320 ГПК України.

Ураховуючи вищенаведене, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для перегляду постанови Верховного Суду від 21.09.2022 у справі №922/2012/21 за нововиявленими обставинами.

4.4. Враховуючи спірний характер правовідносин сторін, наведена міра обґрунтування даного судового рішення є достатньою у світлі конкретних обставин справи, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

4.5. ЄСПЛ у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Колегія суддів касаційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

5. Висновки за результатами розгляду заяви про перегляд занововиявленими обставинами постанови Верховного Суду

5.1. Згідно з приписами частин третьої, четвертої статті 325 ГПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може, зокрема, відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі. У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

5.2. Оскільки обставини, на які посилається заявник, не можуть бути підставою для перегляду судового рішення в порядку глави 3 розділу IV ГПК України, у задоволенні такої заяви слід відмовити.

6. Судові витрати

6.1. Оскільки Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви, судовий збір покладаються на заявника.

Керуючись статтями 234, 235, 320, 325 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Смарт Холдинг (Сайпрус) ЛТД про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21 відмовити. Постанову Верхового Суду від 21.09.2022 у справі № 922/2012/21 залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Студенець

Судді С. Бакуліна

О. Кібенко