ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

04 листопада 2024 року м. ХарківСправа № 922/3764/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

при секретарі судового засідання Катречко Д.С.

розглянувши клопотання представника відповідача Приватного акціонерного товариства "Сумський завод продовольчих товарів" про скасування заходів забезпечення позову у справі

за позовом Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія БНК", м. Суми , Приватного акціонерного товариства "Сумський завод продовольчих товарів", Сумська обл., Сумський р-н, с. Бездрик , ОСОБА_1 , м. Харків , Акціонерного товариства "Полтава-Банк", м. Полтава 3-я особаяка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідачів: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Попляк Олена Святославівна, м. Харків, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бінус Олена Олексіївна, м. Харків, приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Висєканцева Тетяна Сергіївна, м. Суми
про про визнання договорів купівлі-продажу та іпотеки недійсними, скасування державної реєстрації та повернення майна

за участю представників учасників справи:

прокурора - Горгуль Н.В.

позивача (Харківська міська рада) - не з`явився;

відповідача (ТОВ "Будівельна компанія БНК") - не з`явився;

відповідача (ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів") - Костиря Г. А.

відповідача (Сдобнов К.О) - не з`явився;

відповідача (АТ "Полтава-Банк") - не з`явився;

3-ті особи які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідачів - не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області в інтересах держави в особі позивача Харківської міської ради Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК», відповідач 1, Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів», відповідач 2, ОСОБА_1 , відповідач 3, Акціонерного товариства «Полтава-Банк», відповідач 4, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Попляк Олена Святославівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бінус Олена Олексіївна, приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Висєканцева Тетяна Сергіївна, в якому просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 28.03.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» (), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О. і зареєстрований в реєстрі за № 348, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв.м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- визнати недійсним іпотечний договір від 04.10.2021, укладений між Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» () та Акціонерним товариством «Полтава-Банк» (), скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права іпотеки Акціонерного товариства «Полтава-Банк» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв.м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: 60750087 від 04.10.2021, номер запису про іпотеку: 44299456);

- зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Сумський завод продовольчих товарів» () повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв.м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 28.03.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» (), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О. і зареєстрований в реєстрі за № 349, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв.м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- визнати недійсним іпотечний договір від 04.10.2021, укладений між Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» () та Акціонерним товариством «Полтава-Банк» (), скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права іпотеки Акціонерного товариства «Полтава-Банк» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101)., рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: 60747623 від 04.10.2021, номер запису про іпотеку: 44297425;

-зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Сумський завод продовольчих товарів» () повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 18.04.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Попляк О.С. і зареєстрований в реєстрі за № 652., скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на 1/10 частки відповідного об`єкта нерухомого майна, а саме нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251);

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти 1/10 частки нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 18.04.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» (), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Попляк О.С. і зареєстрований в реєстрі за № 650, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів» (), на 9/10 часток відповідного об`єкта нерухомого майна, а саме нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251);

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти 1/10 частки нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251).

Судові витрати по справі прокурор просить покласти на відповідачів.

Ухвалою суду від 24.10.24 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Підготовче засідання призначено на 22.11.2024 о 10:00.

23.10.24 прокурором до суду була подана заява про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 24.10.2024 заяву Керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області про забезпечення позову судом задоволено.

Накладено арешт у формі заборони на відчуження, заборони на зміну, в тому числі поділу, об`єднання, зміни опису наступних об`єктів нерухомого майна:

- нежитлових приміщень цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101); - нежитлових приміщень цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251) до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили.

Заборонено Приватному акціонерному товариству «Сумський завод продовольчих товарів» () та іншим особам вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на:

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), а також вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на окремі нежитлові приміщення до вирішення спору по суті та набрання рішення законної сили.

Заборонено ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів" () та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та іншим особам вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на нежитлову будівлю складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251), а також вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на окремі нежитлові приміщення до вирішення спору по суті та набрання рішення законної сили.

29.10.2024 до суду від представника відповідача Приватного акціонерного товариства "Сумський завод продовольчих товарів" надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою суду від 29.10.2024 клопотання ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів" про скасування заходів забезпечення позову призначено до розгляду у судовому засіданні на "01" листопада 2024 о 10:00 годину.

01.11.2024 до суду від прокурора надійшли письмові пояснення на ухвалу суду від 29.10.2024, в яких він вважає клопотання не обґрунтованим та такими що не підлягає задоволенню, посилаючись на судову практику, а саме на Верховний суд у складі колегії суддів КГС в рамках справи № 922/2485/19 та ОП КГС ВС в рамках справи № 910/21280/21, а також до сталої правової позиції Верховного Суду, неодноразово викладеної в постановах від 24.04.2023 у cправі № 916/1522/22, від 04.04.2023 у cправі № 911/1757/21, від 30.03.2023 у справі № 910/4501/22, від 19.12.2022 у справі № 921/318/22 та в інших, а також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18, де досліджено питання щодо правил об`єднання позовних вимог,

01.11.2024 судове засідання не відбулося внаслідок ворожого обстрілу, який відбувся 28 жовтня 2024 року. Згідно наказу голови Господарського суду Харківської області від 30.10.24 року було припинено розгляд усіх справ на період 30.10.24 по 01.11.24 у зв`язку з об`єктивною неможливістю їх проведення.

Наступне судове засідання щодо розгляду клопотання ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів" про скасування заходів забезпечення позову було призначено на 04.11.2024 року.

04.11.2024 від відповідача Приватного акціонерного товариства "Сумський завод продовольчих товарів" до суду надійшли додаткові письмові пояснення, в яких він вказує, що з всієї судової практики, що в якості контраргументів стосовно порушень суб`єктної та предметної юрисдикції, наведена прокурором, жодна зі справ не відповідає терміну "подібність правовідносин" ні за змістовим (основним), ні за суб`єктним та об`єктним (додатковими) критеріями, а, отже, не є релевантною.

04.11.2024 в судове засідання з`явився прокурор, представник відповідача (заявника) ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів", інші представники учасників справи у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, про місце, дату та час проведення судового засідання повідомлялися належним чином, відповідно до ст. ст. 120, 121 ГПК України.

В судовому засіданні представник відповідача ПАТ "Сумський завод продовольчих товарів" підтримав клопотання про скасування заходів забезпечення позову просив його задовольнити, а також закрити провадження у справі № 922/3764/24.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що даний спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства на підставі ч. 4 ст. 173 ГПК України, тож заходи забезпечення позову, які порушують конституційне право власності відповідача 2 на належне йому майно (арешт майна), ухвалено помилково або незаконно в рамках розгляду справи, що не може розглядатися вказаним судом. Відповідно до пунктів 1, 6 частини 1 статті 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці; справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також справи у спорах щодо майна, що є предметом забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці". Разом з тим, в якості відповідача 3 позивачем зазначено фізичну особу, що не є підприємцем - ОСОБА_1 , адреса АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 . Отже, на думку відповідача, відповідно до положень п.п.1 ч. 1 ст. 231 ГПК України дана справа підлягає закриттю, як така, що не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, а вжиті заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Також відповідач зазначає, що застосування заходів забезпечення позову вчинено судом без урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просив заявник, з вартістю майна, на яке здійснено накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії, отже заявлені позивачем та застосовані судом заходи забезпечення позову є неспівмірними. Так, відповідно до частини 4 статті 137 ГПК України заходи забезпечення позову, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Загальна договірна вартість об`єктів нерухомості за договорами купівлі-продажу становить 1734000 грн. (825000 грн, 645000 грн, 264000 грн) - і позивач навіть вважає її вищою, що у понад 4 рази перевищує вартість заборгованості відповідача-1 (ТОВ "Будівельна компанія БНК") перед позивачем, яка становить 353908,60 грн. Разом з тим, ПАТ "Сумський завод продтоварів" взагалі немає жодної заборгованості перед позивачем, тож вказані заходи забезпечення позову вочевидь є неспівмірними і застосовані судом необґрунтовано та всупереч приписам ГПК України та пункту 3 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 16 від 26 грудня 2011 року "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову", прийнятої з метою однакового і правильного застосування законодавства щодо забезпечення позову.

Крім того, відповідач зауважує, що застосовані судом заходи забезпечення позову порушують право власності ПАТ "Сумський завод продтоварів", гарантоване Конституцією України (ст. 41), хоча ПАТ "Сумський завод продтоварів" мирно володіє та користується майном і не має жодних порушених зобов`язань перед позивачем. Застосовані судом заходи забезпечення позову несуть загрозу перешкоджання господарської діяльності критично важливого для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період підприємства ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів". Обмеження та арешт майна ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів", на думку відповідача, унеможливить ефективне використання його в господарській діяльності, може спричинити вимоги від банківських установ-кредиторів підприємства про дострокове повернення кредитів, тощо.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, свої заперечення обґрунтовує тим, що твердження представника відповідача, що вказана справа не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства не відповідає положенням законодавства та актуальної судової практики. Позовна заява прокурора скерована до відповідачів ТОВ "Будівельна компанія БНК", ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів", ОСОБА_1 , АТ "Полтава-Банк". Спірні правовідносини, що виникли у вказаній справі є похідними від правовідносин, що пов`язані з безпідставним збереженням ТОВ "Будівельна компанія БНК" грошових коштів у вигляді оренди під час здійснення господарської діяльності на земельній ділянці комунальної форми власності без правовстановлюючих документів.

Прокурор зауважує, що його позовна заява обґрунтована тим, що ТОВ "Будівельна компанія БНК", як відповідач по справі № 922/670/18 умисно та всупереч правилам добросовісності, під час розгляду відповідної справи відчужено все наявне в нього майно пов`язаній юридичній особі - ПАТ "Сумський завод продовольчих товарів" та частину нежитлового приміщення ОСОБА_1 з метою уникнення стягнення на нього та подальшого виконання рішення суду у справі № 922/670/18. Крім того, боржником ТОВ "Будівельна компанія БНК" укладено чотири договори купівлі-продажу, три з яких з ПАТ "Сумський завод продовольчих товарів" та один з ОСОБА_1 . Вказані договори боржником укладались з єдиною метою - умисним уникненням від стягнення на це майно у процесі виконання рішення суду по справі № 922/670/18.

На думку прокурора, в даній позовній заяві об`єднано позовні вимоги, спрямовані як, до юридичних осіб, так і фізичної особи, оскільки вказані позовні вимоги пов`язані між собою підставою виникнення таких правовідносин та поданими доказами, та є похідними від первісних позовних вимог прокурора у справі №922/670/18, тому вони підлягають розгляду в господарському судочинстві.

Так, прокурор посилається на практику ВС у складі колегії суддів КГС в рамках справи № 922/2485/19 та ОП КГС ВС в рамках справи №910/21280/21, де було досліджено питання щодо правил об`єднання позовних вимог. Так, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. При цьому, однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів. ВС у постанові ОП КГС ВС від 18.08.2023 в рамках справи № 910/21280/21 звертається до сталої правової позиції Верховного Суду, неодноразово викладеної в постановах від 24.04.2023 у cправі № 916/1522/22, від 04.04.2023 у cправі № 911/1757/21, від 30.03.2023 у справі № 910/4501/22, від 19.12.2022 у справі № 921/318/22 та в інших, а також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18.

Щодо співмірності прокурор зазначає, що один з необхідних критеріїв при вирішенні питання про забезпечення позову у даній справі №922/3764/24 обумовлюється необхідністю попередження вчинення відповідачами у майбутньому дій, зовні законних, але по своїй суті таких, що продовжують неправомірну, недоброчесну та недобросовісну поведінку ПрАТ "Сумський завод продовольчих товарів", спрямовану на уникнення виконання рішення Господарського суду Харківської області у справі № 922/670/18 щодо сплати Харківській міській раді боргу в сумі 353908,60 грн. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18 висловлено позицію про те, що необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову. Оскільки прокурор звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру, у цьому випадку має бути застосовано та досліджено таку підставу вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. При цьому, у таких немайнових спорах необхідно досліджувати, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду. Наведена правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18, а також у постановах Верховного Суду 16.10.2019 у справі № 904/2285/19, від 16.03.2020 у справі № 916/3245/19 та від 14.04.2021 у справі № 910/11177/20. Крім того, в силу об`єктивних обставин існує ймовірність повторного відчуження ПАТ "Сумський завод продовольчих товарів" майна або вчинення будь-яких інших реєстраційних дій щодо спірного майна, оскільки кінцевим бенефіціарним власником підприємства є ОСОБА_2 , який був одноосібним власником ТОВ "Будівельна компанія БНК" при укладанні останнім оспорюваних договорів купівлі-продажу.

Прокурор зауважує, що його звернення до суду відповідає законній меті, оскільки спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання щодо відшкодування шкоди заподіяної Харківській міській територіальній громаді. У зв`язку з цим, не порушується принцип справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами фундаментальних прав окремої особи, в тому числі права мирного використання майна. Так, обраний прокурором вид забезпечення позову не призводить до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним. Аналогічні положення зазначені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18.

Розглянувши клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 16.06.2011 №5-рп/2011 у справі №1-6/2011 судочинство охоплює, зокрема, інститут забезпечення позову, який сприяє виконанню рішень суду і гарантує можливість реалізації кожним конституційного права на судовий захист, встановленого статтею 55 Конституції України.

Відповідно до ч.1 ст.145 ГПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала господарського суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є запобігання можливому порушенню в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. Цим забезпечується можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову. Тобто, забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (боржника) або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача або особи, яка звернулася з відповідними вимогами у справі про банкрутство.

У разі звернення особи до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення, у разі задоволення якої, не вимагатиме примусового виконання, то має застосуватися та досліджуватися не така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, позаяк позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (постанова об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 зі справи №910/1040/18).

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже, питання про обґрунтованість заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.12.2018 зі справи №914/970/18 і від 10.11.2020 зі справи №910/1200/20).

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків від заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Відповідні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 зі справи №381/4019/18 та постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10.11.2020 зі справи №910/1200/20.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті, або згідно з положеннями частини 7 статті 145 ГПК, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Вжиття заходів забезпечення позову сприяє збереженню існуючого становища до розгляду справи по суті та ніяким чином не зумовлює фактичного вирішення спору по суті.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача. Суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення (позиція Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, що викладена в постанові від 15.08.2019 у справі № 15/155-б).

Згідно із частинами 1, 3 статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Водночас, всупереч наведеному, відповідач не навів обґрунтованих доводів та не надав належних та допустимих доказів, як б підтверджували, що потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову у справі № 922/3764/24, або ж того, що забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Натомість, обґрунтування відповідачем вимоги про скасування заходів забезпечення позову зводяться здебільшого до оцінки ухвали суду про забезпечення позову від 24.10.2024 у справі № 922/3764/24, ствердження про необґрунтованість застосування заходу забезпечення позову, зазначеного в цій ухвалі.

Однак, суд зазначає, що під час розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову суд не оцінює законність та правомірність вжиття ним заходів забезпечення позову, а лише з`ясовує, чи потреба у забезпеченні позову відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

При цьому, перевірка законності судового рішення, зокрема, ухвали про забезпечення позову, належить до компетенції відповідного суду апеляційної інстанції.

Крім того, суд зауважує, що відповідачу ТОВ "Будівельна компанія БНК" було відомо про примусове виконання рішення Господарського суду Харківської області від 18.07.2018 у справі №922/670/18 та відкрите виконавче провадження. Однак, отримавши кошти від продажу спірного майна, відповідач ТОВ "Будівельна компанія БНК" не здійснив жодної дії щодо погашення існуючої заборгованості, хоча б часткової, перед позивачем у сумі 353908,60 грн, що свідчить про недобросовісність дій відповідача, а саме, про відчуження майна для уникнення оплати існуючої заборгованості, зокрема уникнення відповідачем від звернення стягнення на спірне майно.

В силу об`єктивних обставин існує ймовірність повторного відчуження майна ПАТ "Сумський завод продовольчих товарів" або вчинення будь-яких інших реєстраційних дій щодо спірного майна.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування вжитих ухвалою суду від 24.10.2024 заходів забезпечення позову у справі № 922/3764/24, та зазначає, що відповідно до ч. 6 ст. 145 ГПК України, відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Судом встановлено, що відповідачем ПАТ "Сумський завод продовольчих товарів" при зверненні до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову було об`єднано в одній заяві - дві заяви, а саме, заява про скасування заходів щодо забезпечення позову та заява про закриття провадження у справі.

Щодо заяви про закриття провадження у справі № 922/3764/24 суд зазначає таке.

Як було вказано вище, ухвалою суду від 24.10.24 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Підготовче засідання призначено на 22.11.2024 о 10:00.

Відповідно до частини першої статті 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є, зокрема: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з частиною першою статті 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Частиною другою статті 182 ГПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; вирішує заяви та клопотання учасників справи; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини другої статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Тобто суд, вчинивши дії, необхідні для цілей підготовчого провадження, в залежності від встановлених у підготовчому провадженні обставин може прийняти рішення про можливість розгляду справи по суті або припинити подальший розгляд справи (залишити позов без розгляду або закрити провадження у справі), якщо подальший її розгляд є неможливим з будь-яких причин.

Щодо твердження відповідача про те, що жодна зі справ, на які посилається прокурор у письмових поясненнях (вх.№27513 від 01.11.24), в яких просить суд відмовити в задоволенні клопотання про скасування заходів щодо забезпечення позову, як на практику Верховного Суду, на думку відповідача, не відповідає терміну "подібність правовідносин" ні за змістовим (основним), ні за суб`єктним та об`єктним (додатковими) критеріями, а, отже, не є релевантною, суд, зважаючи на пояснення, які надані 04.11.24 представником відповідача, звертає увагу позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19 (провадження №14-16цс20), відповідно до якої у кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів. Тому, з метою застосування відповідних приписів процесуального закону не будь-які обставини справи є важливими для визначення подібності правовідносин.

На предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

Відтак, питання про закриття провадження у справі № 922/3764/24 повинно розглядатися у підготовчому засіданні в межах підготовчого провадження.

Керуючись статтями 74, 145, 232-235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства "Сумський завод продовольчих товарів" від 29.10.2024 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.10.2024 у справі № 922/3764/24, - відмовити.

Клопотання про закриття провадження у даній справі буде вирішено в наступному судовому засіданні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена, в порядку ст.ст. 255 - 257 ГПК України до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повна ухвала підписана "04" листопада 2024 р.

Суддя Л.В. Шарко

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.