ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

"05" листопада 2024 р.м. Одеса Справа № 916/824/20
Господарський суд Одеської області у складі судді Грабован Л.І.

дослідивши матеріали заяви (вх. №38103/24 від 21.10.2024р.) ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" про покладення солідарної відповідальності на керівників Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" та стягнення 137 365 713,17 грн. збитків

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 25.05.2020р. відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа"; визнано вимоги Велгевос Ентерпрайзес Лімітед до ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа" в сумі 71 026 808, 08 грн., решту вимог, які складаються із пені в сумі 13 268, 48 грн. слід врахувати в шосту чергу та із судового збору в сумі 21 020 грн. - в першу чергу в реєстрі вимог кредиторів; введено процедуру розпорядження майном боржника ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа" строком на 170 календарних днів до 11.11.2020р.; призначено розпорядником майна боржника ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа" арбітражного керуючого Нестеренка С.С.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.09.2021р. визнано грошові вимоги ТОВ "Торговий дім "Олійно-жирова компанія" до ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа" в сумі 66 823 678, 97 грн. із задоволенням у четверту чергу.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.09.2021р. визнано грошові вимоги ТОВ "Одесторг" до ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа" в сумі 3643 200 грн. із задоволенням у четверту чергу.

Ухвалою попереднього засідання від 08.09.2021р. визначено розмір та перелік усіх визнаних вимог для внесення розпорядником майна боржника до реєстру вимог кредиторів.

Постановою Господарського суду Одеської області від 11.10.2021р., яка залишена без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 23.02.2022р., визнано банкрутом ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа"; відкрито відносно ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа" ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців до 11.10.2022р.; ліквідатором ТОВ "Об`єднана торгівельна мережа" призначено арбітражного керуючого Бову Д.В.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.10.2024 р. продовжено строк ліквідаційної процедури Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" (65007, м. Одеса, 1-й Водопровідний провулок, буд. 2; ) та строк повноважень ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Бови Дарії Володимирівни (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) №1859 від 02.02.2018р.) на шість місяців до 21.04.2025р. Розгляд справи №916/824/20 відкладено на "20" січня 2025 р. о 10:00 год., про що повідомлено учасників справи.

Ліквідатор банкрута арбітражний керуючий Бова Д.В. звернулася із заявою, сфомованою в системі "Електронний суд" 18.10.2024р. (вх. №38103/24 від 21.10.2024р.) про покладення солідарної відповідальності на керівників Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" у справі №916/824/20, у якій ліквідатор банкрута просить Суд солідарно стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Об`єднана торгівельна мережа» 137 365 713,17 грн. у якості збитків, передбаченого ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

Дослідивши вищевказану заяву ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" арбітражної керуючої Бови Д.В., господарським судом встановлено наступне.

Ч. 1 ст. 3 ГПК України передбачено, що судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

З 21.10.2019р. набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства.

Відповідно до ч. 2 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства з дня введення в дію цього Кодексу визнано такими, що втратили чинність: Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Згідно ч.1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

За абз. 2 ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства право на звернення кредиторами своїх вимог до керівника боржника виникає після встановлення ухвалою суду порушення ним приписів абзацу першого цієї норми та його вини у невиконанні обов`язку визначеного цією нормою.

Таке право як закріплено законодавцем в реченні третьому абз. 2 ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства належить виключно кредиторам боржника.

Кодекс України з процедур банкрутства не визначає, які саме кредитори (поточні, конкурсні або забезпечені) мають право звернення своїх вимог до керівника боржника, однак з урахуванням текстуального викладення речення третього абз. 2 ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства таке звернення можливе після визнання судом всіх вимог кредиторів, а отже, після постановлення ухвали за результатами проведення попереднього засідання.

Крім того, у Кодексі України з процедур банкрутства відсутні конкретно визначені вимоги щодо форми звернення кредиторами своїх вимог до керівника боржника, тому таке звернення може відбуватися у формі заяви, клопотання тощо. Однак розгляд цих вимог, як і вимог про покладення солідарної відповідальності, здійснюється за правилами ГПК України в порядку визначеному ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства у межах справи про банкрутство, в т.ч. із урахуванням можливості застосування процесуального інституту об`єднання позовів (ст. 173 ГПК України).

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.06.2022р. по справі №904/76/21.

Солідарна відповідальність керівника боржника - це вид спеціальної цивільноправової відповідальності, притягненню до якої при здійсненні провадження у справі про банкрутство підлягає керівник боржника, який не звернувся до господарського суду у місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності, за незадоволення вимог кредиторів на підставі заяви кредитора після зазначення про виявлення такого порушення в ухвалі господарського суду (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.03.2021 у справі № 910/3191/20, від 15.06.2021 у справі № 910/2971/20, від 14.09.2021 у справі №902/1023/19).

Верховний Суд акцентує, що частиною шостою статті 34 КУзПБ закріплено презумпцію вини керівника боржника у недотриманні ним обов`язку визначеного абзацом першим цієї норми, адже положення абзацу першого цієї норми визначають імперативним обов`язок керівника боржника зі звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. Така презумпція полягає в наявності причинно-наслідкового зв`язку між неподанням керівником боржника заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство та негативними наслідками для кредиторів у вигляді неможливості погашення збільшеної заборгованості. Отже, з урахуванням положень частини шостої статті 34 КУзПБ до предмету доказування при вирішенні питання наявності підстав для покладення на керівника боржника солідарної відповідальності у справі про банкрутство, належить встановлення обставин: - виникнення обставин, визначених абзацом першим частини шостої статті 34 КУЗПБ щодо загрози неплатоспроможності боржника; - моменту виникнення загрози неплатоспроможності боржника; - факту неподання керівником боржника до суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника в місячний строк з дня виникнення такого обов`язку; - обсягу грошових зобов`язань боржника, на момент виникнення загрози неплатоспроможності боржника. Для покладення солідарної відповідальності на керівника боржника необхідним є доведення заявником та встановлення судом сукупності таких умов - юридичних фактів: - порушення визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ місячного строку на звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство; - наявності у боржника протягом цього строку та/або більше ознак загрози неплатоспроможності (див. подібний висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 910/2971/20, від 09.06.2022 у справі № 904/76/21).

Разом з тим, господарський суд зазначає, що у положеннях КУзПБ відсутні конкретно визначені вимоги щодо форми звернення кредиторами своїх вимог до керівника боржника, тому таке звернення може відбуватися у формі заяви, клопотання тощо. Однак розгляд цих вимог, як і вимог про покладення солідарної відповідальності, здійснюється за правилами ГПК України в порядку, визначеному статтею 7 КУзПБ, у межах справи про банкрутство, в тому числі із урахуванням можливості застосування процесуального інституту об`єднання позовів (стаття 173 ГПК України) (висновок, викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.06.2022 у справі № 904/76/21). При цьому доцільність розгляду господарським судом заяв про покладення солідарної відповідальності у відокремленому провадженні в межах справи про банкрутство відповідає принципу процесуальної економії, оскільки дає змогу розглянути таку вимогу в розумні строки, запобігає зловживанню сторонами своїми процесуальними правами, гарантує бережне ставлення до ресурсів усіх учасників справи та відповідає основній меті конкурсного процесу і процедури банкрутства - задоволення вимог кредиторів. (п. 10.34. Постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 04.09.2024 р. по справі №908/3236/21).

Заява ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" про покладення солідарної відповідальності на колишніх керівників Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" та стягнення 137 365 713,17 грн. збитків має ознаки майнового спору, тому, така заява відповідно до положень ст. 7 Кодексу України підлягає розгляду за правилами Господарського процесуального кодексу України у межах справи про банкрутство.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про відшкодування шкоди та/або збитків, завданих боржнику; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення. Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження. Позивач має право в позовній заяві заявити мотивоване клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. У разі якщо відповідачем у такому спорі є суб`єкт владних повноважень, суд керується принципом офіційного з`ясування всіх обставин у справі та вживає визначених законом заходів, необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів, з власної ініціативи.

Ч.ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України встановлено, що при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, зокрема, у позовній заяві.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 162 ГПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Ч. 3 ст. 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 1) направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Ст. 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. Такий самий обов`язок покладається на позивача у разі залучення судом до участі у справі іншого відповідача, заміни неналежного відповідача, залучення або вступу у справу третьої особи.

Позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на вищезазначене, господарським судом встановлено, що заява (вх. №38103/24 від 21.10.2024р.) ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" арбітражного керуючого Бови Д.В. вищезазначеним вимогам не відповідає, у зв`язку із чим, відповідно до положень ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Вказану ухвалу виготовлено 04 листопада 2024р. у зв`язку з перебуванням судді Грабован Л.І. у відряджені з 24.10.2024 р. по 25.10.2024 р. та у щорічній основній відпустці з 28.10.2024 р. по 01.11.2024 р. включно.

Керуючись ст.ст. 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху заяву (вх. №38103/24 від 21.10.2024р.) ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" арбітражного керуючого Бови Д.В., що сформована в системі "Електронний суд" 18.10.2024р., про покладення солідарної відповідальності на керівників Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" у справі №916/824/20, у якій ліквідатор банкрута просить Суд солідарно стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Об`єднана торгівельна мережа» 137 365 713,17 грн.

2. Зобов`язати ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "Об`єднана торгівельна мережа" арбітражного керуючого Бову Д.В. надати у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення вказаної заяви без руху, оформлену у відповідності до вимог, викладених у ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, позовну заяву, яка повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

та, до якої повинні бути додані:

документи, які підтверджують: направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили 05 листопада 2024р. у відповідності до ч.2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України.

Копію ухвали надіслати на електронну адресу арбітражному керуючому Бові Д.В. ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Суддя Л.І. Грабован