ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01.11.2024м. ДніпроСправа № 904/4736/24
Суддя Дупляк С.А., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВІДРОДЖЕННЯ"

до 1. ОСОБА_1

2. Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Перша"

про стягнення 1.032.677,13 грн

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВІДРОДЖЕННЯ" (далі - позивач) звернулося до господарського суду з позовною заявою від 23.10.2024 за вих. №б/н до 1. ОСОБА_1 (далі - відповідач-1) та 2. Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Перша" (далі - відповідач-2) у якій просить:

стягнути з відповідача-1 902.681,13 грн матеріального збитку завданого в наслідок ДТП;

стягнути з відповідача-2 130.000,00 грн страхового відшкодування за завданий матеріальний збиток завданого в наслідок ДТП.

Судові витрати позивач просить суд стягнути з відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/4736/24 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.10.2024.

Перевіривши матеріали позовної заяви, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху з огляду на таке.

(1) Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 ГПК України).

В якості доказу направлення копії позовної заяви та копій доданих до неї документів позивач долучив листи з описами вкладення, проте суд вказаний доказ належним не визнає з огляду на таке.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою № 270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи №904/4736/24 наявні листи з описами вкладення про відправлення на адреси відповідачів-1,2 та ОСОБА_2 позовної заяви та додатків, проте перевірити вміст поштового відправлення, а саме які саме додатки були направлені на адреси відповідачів-1,2 та ОСОБА_2 судом не вбачається можливим.

(2) 18.10.2023 року введено в дію Закон України №3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами".

Так, відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України (з урахуванням змін, внесених Законом України №3200-IX) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його,застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, в порушення вищенаведеного, судом не вбачається можливим перевірити наявність або відсутність електронного кабінету у представника позивача ОСОБА_3 , оскільки не зазначено інформацію щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) та не вказано в позовній заяві про наявність або відсутність у сторін електронних кабінетів.

(3) Крім цього, позивач у вступній частині позовної заяви визначив ОСОБА_2 в якості третьої особи, хоча обґрунтоване клопотання щодо його залучення та як рішення суду може вплинути на його права та обов`язки позивач не вказав.

Господарський суд вважає за потрібне вказати, що питання допущення або залучення третьої(іх) особи(іб), яка(і) не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду під час прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі. Саме лише зазначення в позовній заяві та/або у вступній частині судового рішення певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їм відповідного процесуального статусу.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Таким чином, позивачу рекомендовано подати належним чином обґрунтоване клопотання про залучення третьої(іх) особи(іб), із зазначенням наявності у неї(их) юридичного інтересу та вказати, яким саме чином рішення у цій справі вплине на її(їх) права та обов`язки і на боці якої сторони вона(и) виступає(ють).

Таким чином, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 164, 234, 235 ГПК України, господарський суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху.

Запропонувати позивачу надати до господарського суду:

- документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладень;

- докази реєстрації Електронного кабінету представника позивача ОСОБА_3 , а також інформацію щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб);

- докази наявності/відсутності реєстрації Електронних кабінетів інших учасників справи;

Позивач вправі подати належним чином обґрунтоване клопотання про залучення третьої(іх) особи(іб) із зазначенням наявності у неї(их) юридичного інтересу та вказати, яким саме чином рішення у цій справі вплине на її(їх) права та обов`язки і на боці якої сторони вона(и) бере(уть) участь.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Дупляк