ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2024 р.м. ХарківСправа № 922/2872/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Комунального підприємства "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ" (Україна, 61037, Харківська обл., місто Харків, ВУЛИЦЯ МЕФОДІЇВСЬКА, будинок 11, )
до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІККІ» (52070, Україна, Дніпровський р-н, Дніпропетровська обл., село Новоолександрівка, вулиця Яблунева, будинок, 29, ідентифікаційний код особи 41301603)
про стягнення збитків
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Харківської області звернулося Комунальне підприємство "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ" (Україна, 61037, Харківська обл., місто Харків, ВУЛИЦЯ МЕФОДІЇВСЬКА, будинок 11, ) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «НІККІ» та просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «НІККІ» збитки за неповернення невикористаних матеріалів в розмірі 3 046,18 грн за договором № 68061803 від 18.06.2018, судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує, що за наслідками виконання робіт за договором № 68061803 від 18.06.2018 відповідачем не було використано переданих позивачем матеріалів на суму 3 046,18 грн (147 109,86 144 063,67), невикористані матеріали вартістю 3 046,18 грн позивачу не повернуті.

Ухвалою від 16.08.2024 було відкрито провадження, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи.

Ухвала суду про відкриття провадження була направлена за юридичною адресою відповідача - 52070, Україна, Дніпровський р-н, Дніпропетровська обл., село Новоолександрівка, вулиця Яблунева, будинок, 29, однак не була вручена та повернулася до суду з відміткою поштової установи про відсутність адресата за вказаною адресою (номер поштового відправлення 149).

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.06.2018 у справі № 904/9904/17.

Згідно з пунктом 4 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Враховуючи викладене, відповідач не скористався правом на надання відзиву на позовну заяву в установлені строки.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

З огляду на викладене, суд вважає, що учасникам справи було створено належні умови для підготовки до розгляду справи, надання заяв по суті справи та доказів в обґрунтування своїх вимог або заперечень, тому є підстави для розгляду справи за наявними в справі матеріалами.

Згідно статті 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Відповідно до частини 1 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Згідно частини 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що 24.02.2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-IX від 15.03.2022, продовжено строк дії воєнного часу в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Верховна Рада України прийняла Закон про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (реєстр. № 7300). Законом затверджено Указ Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX), строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 341/2022 від 17.05.2022 року, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 2263-IX від 22.05.2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 року строком на 90 діб.

Подальшими Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжувався до теперішнього часу.

Відповідно до статті 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

Згідно вимог статті 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Разом з цим, відповідно до Рекомендацій прийнятих Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, враховуючи поточну безпекову обстановку, що склалася в місті Харкові та перебої з електропостачанням, суд розглянув справу в найкоротші строки, без обмеження, встановленого статтею 248 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

18.06.2018 між позивачем та відповідачем був укладений договір № 68061803. Відповідно до п. 1.1 договору Підрядник (відповідач) зобов`язується виконати роботи: «Реконструкція теплових мереж на ділянці від МК 2243/8-4 до МК 2246/8-6 по вул. Пушкінська, 36-38А в м. Харків» (інв. № 0305111) згідно ДСТУ б д.1.1-1:2013 (код по ДК 021:20-4 «Реконструкція») (далі Роботи) та відповідно до умов цього договору. Відповідно до п. 4.1 договору розрахунки проводяться шляхом оплати Замовником після підписання Сторонами акта виконаних робіт (№ КБ-2в, КБ-3). Відповідно до п. 4.4 договору Замовник приймає виконані роботи на підставі акта виконаних робіт (№ КБ-2в, КБ-3), підписаного уповноваженими представниками сторін. Акт виконаних робіт передається Підрядником уповноваженому представнику Замовника не пізніше 25 числа звітного місяця.

Згідно з п. 6.1 договору для виконання робіт Замовник забезпечує Підрядника основними матеріалами та обладнанням, які передаються останньому по акту приймання-передачі без надання власності на них, з зазначенням їх вартості. На Підрядникові лежить ризик їх випадкової втрати і пошкодження до моменту завершення робіт. Надання матеріалів за рахунок Замовника відображається Підрядником у актах виконаних робіт. Пунктом 6.3 договору передбачено, що всі невикористані матеріали, якими забезпечував Замовник, підлягають поверненню Замовнику.

Згідно з п. 13.5 договору за порушення умов цього Договору винна Сторона відшкодовує іншій Стороні спричинені цим збитки, в тому числі втрачену вигоду, в порядку, передбаченому чинним законодавством та цим Договором. Згідно з п. 17.1 (в редакції додаткової угоди № 3 від 28.12.2019) Договір набирає чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2020 року, а в частині розрахунків до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим Договором.

На виконання умов договору № 68061803 від 18.06.2018 позивач передав відповідачу матеріали за накладними: № 100107 від 01.10.2018 на суму 142 722,93 грн, № 112106 від 21.11.2018 на суму 618,76 грн, № 123116 від 31.12.2020 на суму 3 768,17 грн, всього на загальну суму 147 109,86 грн.

Виконані роботи з використанням матеріалів позивача оформлені актом № 2 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 року від 31.12.2020. Згідно відомості ресурсів до акту № 2 від 31.12.2020 вартість використаних матеріалів Замовника складає 144 063,67 грн. За наслідками виконання відповідних робіт відповідачем не було використано переданих позивачем матеріалів на суму 3 046,18 грн (147 109,86 144 063,67). Невикористані матеріали вартістю 3 046,18 грн позивачу не повернуті.

30.05.2024 позивач звернувся до відповідача з вимогою у семиденний строк або повернути невикористані матеріали на суму 3 046,18 грн, або сплатити їх вартість. Однак, зазначені матеріали не були повернуті, доказів їх повернення або компенсації їх вартості до суду не було надано.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.

Згідно ч.1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (ст. 174 Господарського кодексу України).

Відповідно до ч. 7 ст. 179 Господарського кодексу України, господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст. 626 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1ст. 628 вказаного Кодексу зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно з ч. 1 статті 840 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок. Згідно зі статтею 841 ЦК України підрядник зобов`язаний вживати усіх заходів щодо збереження майна, переданого йому замовником, та відповідає за втрату або пошкодження цього майна.

Згідно з ч. 1 статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ч.ч. 1-3 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно з ч. 1 статті 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

В даному випадку протиправна поведінка відповідача, а саме його протиправна бездіяльність полягає у порушені відповідачем зобов`язання щодо повернення позивачу невикористаних матеріалів. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками полягає в бездіяльності відповідача з повернення матеріалів, оскільки законодавством саме на відповідача покладений обов`язок повернення невикористаних матеріалів, який не ставиться в залежність від дій позивача. Вина відповідача полягає в тому, що неповернення позивачу невикористаних матеріалів безпосередньо залежало від його волі, оскільки саме на нього покладений такий обов`язок. Збитками є сума, що становить різницю між вартістю наданих позивачем відповідачу матеріалів за відповідними накладними та вартістю використаних матеріалів, яка зазначена в акті приймання виконаних будівельних робіт.

Таким чином, наявні усі елементи складу господарського правопорушення, а тому суд визнає обґрунтованими вимоги Комунального підприємства "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ" про стягнення з відповідача збитків у розмірі 3046.18 грн, які є вартістю невикористаних та не повернутих позивачу матеріалів.

З урахуванням приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору по даній справі покладаються на відповідача.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, статтями 2, 5, 7, 11, 13, 14, 15, 73, 74, 80, 86, 129, 165, 238, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити позовні вимоги Комунального підприємства "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ".

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «НІККІ» (52070, Україна, Дніпровський р-н, Дніпропетровська обл., село Новоолександрівка, вулиця Яблунева, будинок, 29, ідентифікаційний код особи 41301603) на користь Комунального підприємства "ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ" (Україна, 61037, Харківська обл., місто Харків, ВУЛИЦЯ МЕФОДІЇВСЬКА, будинок 11, ) збитки в розмірі 3 046,18 грн та 2 422,40 грн судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення його повного тексту. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається в строки та в порядку визначеному ст.ст. 256, 257 ГПК України з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Суддя Л.С. Лаврова