ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"03" жовтня 2024 р.м. Одеса Справа № 916/2497/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Ю.С.

при секретарі судового засідання: Степанюк А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовні вимоги Керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області (66302, Одеська обл., м. Подільськ, пр-т Шевченка, буд. 10) в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області (66350, Одеська обл., Подільський р-н, с. Куяльник, вул. Куяльницька, буд. 26 А, ) та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області (65078, Одеська обл., м. Одеса, вул. Космонавтів, буд. 34, )

до відповідачів:

1.Сільськогосподарського виробничого кооперативу Дружба Народів (66332, Одеська обл., Подільський р-н, с. Нестоїта, )

2.Подільської районної державної адміністрації Одеської області (66300, Одеська обл., м. Подільськ, пр-т Шевченка, буд. 2, )

про визнання незаконними та скасування рішень, визнання недійсним договору та додаткових угод до нього та зобов`язання вчинити певні дії, -

за участю учасників справи:

прокурор Шафарчук О.

від позивача-1: не з`явився

від позивача-2: Ракович І.А., діє в порядку самопредставництва

від відповідача-1: Швець К.О., адвокат, діє на підставі ордеру

від відповідача-2: не з`явився

Суть спору: Керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до Сільськогосподарського виробничого кооперативу Дружба Народів та Подільської районної державної адміністрації Одеської області, в якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати розпорядження Подільської районної державної адміністрації №103/18 від 07.02.2018 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілених (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради;

- визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №1640-VІІ від 14.02.2019 Про надання згоди на заміну сторони орендодавця у зобов`язаннях за договором оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та укладення додаткової угоди про внесення змін до договору;

- визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №4380-VII від 20.02.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди;

- визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №4535-VІІ від 28.05.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди;

- визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №63-VІІІ від 09.12.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди;

- визнати недійсним договір оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та додаткові угоди до нього №16/01-17 від 13.08.2018, №24/01-17 від 23.08.2018, №29/01-17 від 04.09.2018, №44/01-17 від 03.10.2018, №48/01-17 від 06.11.2018, №52/01-17 від 11.12.2018, №53/01-17 від 19.12.2018, №54/01-17 від 27.12.2018, №1 від 15.02.2019, №2 від 21.02.2020, №11 від 29.05.2020, №20 від 10.12.2020;

- застосувати наслідки недійсності договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018, а саме: зобов`язати Дружба народів () повернути за актом приймання - передачі незапитані паї для товарного сільськогосподарського виробництва на території Куяльницької сільської ради (до реорганізації Нестоїтської сільської ради) Подільського району Одеської області державі в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області ().

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, Подільською районною державною адміністрацією при прийнятті спірного розпорядження та при укладанні спірного договору перевищено повноваження, надані ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв). Окрім того, прокурор вказує, що порушення інтересів держави полягає в недотриманні Подільською районною державною адміністрацією та СВК Дружба народів вимог законодавства, що призвело до незаконної передачі в оренду незапитаних паїв для товарного сільськогосподарського виробництва на території Куяльницької сільської ради (до реорганізації - Нестоїтської сільської ради) Подільського району Одеської області, чим підривається авторитет держави в особі органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, які уповноважені на виконання функцій держави та реалізації державної політики на конкретній території. Також прокурор зауважує, що з 01.01.2019 право розпоряджатись зазначеними земельними частками (паями) перейшло до повноважень Куяльницької сільської ради, у зв`язку з чим у разі припинення договору оренди та додаткових угод до нього (у т.ч. шляхом визнання їх недійсними) нерозподілені (невитребувані) земельні частки (паї) мають бути повернуті у розпорядження останньої. Прокурор також вказує, що органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з контролю за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності. Таким чином, на переконання прокурора, Куяльницька сільська рада Подільського району Одеської області та Головне управління Держгеокадастру в Одеській області є органами, уповноваженими державою на здійснення повноважень у спірних правовідносинах.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 24.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 06.09.2023 о 09:40.

01.09.2023 за вх.№29992/23 до суду від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву, який прийнято судом до розгляду. У поданому відзиві відповідач-2 просить суд відмовити у задоволенні позову з огляду на наступне:

- відповідач-2 зазначає, що Подільською районною державною адміністрацією Одеської області 07.02.2018 було прийнято розпорядження №103/18 від 07.02.2018 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілених (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради, яким в оренду СВК Дружба народів передано нерозподілені (невитребувані) земельні частки (паї) орієнтовною площею 211,76 га ріллі (87 паїв), які розташовані за межами населених пунктів на території Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області (до реорганізації - Нестоїтської сільської ради) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва терміном на один рік, але до моменту отримання їх власниками правовстановлюючих документів на право власності на земельні ділянки; відповідач-2 також зауважує, що прокурором в якості підстав позову вказано, що Подільською районною державною адміністрацією при прийнятті оспорюваного розпорядження було перевищено свої повноваження через те, що були передані в оренду СВК Дружба народів вже розподілені паї, проте вказане, на думку відповідача-2, не відповідає дійсності; так, земельна частка (пай) - умовна частка землі, визначена у результаті поділу земель, переданих у колективну власність, серед членів сільськогосподарського підприємства та відповідно до статті 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) невитребуваною земельною ділянкою є земельна частка (пай), на яку не отримано документа, що посвідчує право на неї, або земельна частка (пай), право на яку посвідчено відповідно до законодавства, але яка не була виділена в натурі (на місцевості); нерозподіленою земельною ділянкою є земельна ділянка, яка відповідно до проекту землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) увійшла до площі земель, що підлягають розподілу, але відповідно до протоколу про розподіл земельних ділянок не була виділена власнику земельної частки (паю); земельна частка (пай) не є земельною ділянкою та не відноситься до об`єктів нерухомого майна, речові права щодо яких підлягають державній реєстрації у порядку, визначеному нормами Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень, а норми статті 79-1 Земельного кодексу України та статті 3 Закону України Про оренду землі відносно визначення об`єкта оренди - не поширюється на відносини щодо оренди земельної частки (паю), разом з тим спеціальне законодавство України, що регулює спірні правовідносини не містить прямої імперативної норми про те, що отримання невитребуваних (нерозподілених) паїв (часток) в оренду здійснюється на підставі затвердженої документації із землеустрою певного виду;

- відповідач-2 зауважує, що абсолютно не згоден з доводами прокурора про порушення оскаржуваним розпорядженням районної державної адміністрації інтересів держави, тому що цим розпорядженням в оренду було передано земельні частки паї, які не належать ні до земель державної, ні до земель комунальної власності;

- відповідач-2 звертає увагу, що право розпоряджатись зазначеними земельними частками (паями), які розташовані на території Нестоїтського старостинського округу, з 01.01.2019 року перейшло до Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та саме з 01.01.2019 остання мала можливість оскаржити вищезгадане розпорядження районної державної адміністрації, чого Куяльницькою сільською радою зроблено не було.

01.09.2023 за вх.№29997/23 до суду від відповідача-2 надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача-2, яка судом у протокольній формі задоволена.

01.09.2023 за вх.№30024/23 до суду від позивача-2 надійшли письмові пояснення, які залучено судом до матеріалів справи. У поданих поясненнях відповідач-2 вказує, зокрема, що відповідно до списку не витребуваних паїв по Куяльницькій сільраді на 2018 с. Нестоїта, який є додатком до заяви голови правління СВК Дружба народів Грекова Р.К. від 01.02.2018, на підставі якого Подільською районною державної адміністрацією прийнято розпорядження №103/18 від 07.02.2018 та в подальшому укладено договір оренди земельної частки (паю) №13-17 від 07.02.2018, СВК Дружба народів в оренду передано невитребувані паї колишніх членів КСП Дружба народів №№ 981, 1130, 1195, 34, 1129, 1131, 1132, 811, 1191, 449, 335, 1133, 1135, 1244, 1026, 1196, 1141, 845, 257, 1198, 1193, 938, 16, 812, 97, 1187, 1138, 1185, 507, 1070, 1143, 1142, 1145, 379, 489, 1148, 785, 789, 1175, 1176, 903, 1247, 534-1, 1197, 1177, 1180, 534-2, 1052, 1183, 1182, 1051, 1181, 1155, 1156, 1152, 925, 823, 1153, 75, 892, 677, 951, 485, 1189, 484, 1098, 1186, 1157, 722, 1159, 1163, 1161, 867, 545, 1164, 81, 1099, 1173, 387, 1125, 856, 863, 1027, 1169, 1184, 1170, 1091, 1171; зміст зазначеного вище списку свідчить про те, що власники сертифікатів на право на земельну ділянку частку (пай) брали участь у розподілі земельних ділянок та вибрали вказані земельні ділянки частки (паї); сертифікати на право на земельну частку (пай) прирівняні до правовстановлюючих документів та засвідчують право власників таких сертифікатів, які взяли участь у розподілі земельних часток, самостійно володіти, користуватися та розпоряджатися земельною часткою (паєм), що узгоджується з положеннями п.3 Указу Президента України №1529/99 від 03.12.1999 Про невідкладні заходи щодо прискорення реформування аграрного сектора економіки (постанова Вищого господарського суду України у справі №913/927/16 від 14.06.2017); Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові у справі №902/569/17 від 16.01.2019 зазначив, що Закон України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) не передбачає повноважень державних органів чи органів місцевого самоврядування передавати в оренду земельні частки (паї) до їх формування у земельні ділянки (ст. 13 названого Закону).

06.09.2023 за вх.№30268/23 до суду від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву, який прийнято судом до розгляду. У поданому відзиві відповідач-1 просить суд залишити позов прокурора без розгляду та вказує:

- відповідач-1 звертає увагу суду, що земельні частки (паї), які були передані СВК Дружба народів в оренду за спірним договором оренди, не є землями державної чи комунальної власності, а перебувають лише у розпорядженні відповідних рад чи адміністрацій до моменту отримання їх власниками (колишніми членами КСП) державних актів на право власності на земельні ділянки та з даним твердженням погоджується й керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області, оскільки зазначає про це на сторінці 7 позовної заяви, отже, прокурор, звертаючись до суду в інтересах держави, фактично захищає інтереси фізичних осіб - власників земельних часток (паїв), а не держави; окрім того, враховуючи, що невитребувані земельні частки (паї) не є землями державної власності, ГУ Держгеокадастру не може бути розпорядником таких земель, а відтак не є особою, в інтересах якої прокурор може звертатися до суду в рамках спірних правовідносин;

- відповідач-1 зазначає, що стосується Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області, в особі якої прокурор також звертається до суду в інтересах держави, то Куяльницька рада, як розпорядник невитребуваних часток (паїв) з 01.01.2019, призвана захищати інтереси територіальної громади, а не держави, оскільки згідно норм чинного законодавства, землі колективних сільськогосподарських підприємств, що припинені (крім земельних ділянок, які перебувають у приватній власності), вважаються власністю територіальних громад, на території яких вони розташовані, за таких обставин, Куяльницька сільська рада Подільського району Одеської області в рамках спірних правовідносин не наділена повноваженнями щодо захисту інтересів держави, а тому прокурор не може звертатися до суду в особі Куяльницької сільської ради;

- щодо посилання прокурора на висновок Верховного Суду, викладений у постанові по справі №902/569/17 від 16.01.2019, а саме: ЗУ Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв), не передбачає повноважень державних органів чи органів місцевого самоврядування передавати в оренду земельні частки (паї) до їх формування у земельні ділянки, то відповідач зазначає, що він не підлягає застосуванню до спірних правовідносин, оскільки: - по-перше, на час формування Верховним Судом вказаного висновку набула чинності нова редакція ст. 13 ЗУ Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (01.01.2019), яка розмежовує поняття нерозподілена земельна ділянка та невитребувана земельна частка (пай), так, ст. 13 в редакції, що діяла на час винесення постанови Верховного Суду по справі №902/569/17, передбачала, що нерозподілені земельні ділянки, невитребувані частки (паї) після формування їх у земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до дня державної реєстрації права власності на таку земельну ділянку, про що зазначається у договорі оренди земельної ділянки, а власники земельних часток (паїв) чи їх спадкоємці, які не взяли участі у розподілі земельних ділянок, повідомляються про результати проведеного розподілу земельних ділянок у письмовій формі цінним листом з описом вкладення та повідомленням про вручення або шляхом вручення відповідного повідомлення особисто, якщо відоме їх місцезнаходження; в свою чергу, на час прийняття спірного розпорядження Подільською районною державною адміністрацією та укладення договору оренди (07.02.2018), діяла в редакції від 27.06.2015, яка не передбачала обов`язкового формування земельної частки (паю) у земельну ділянку задля передачі в оренду, окрім того, на час укладення договору оренди, невитребувану землю неможливо було назвати ніяк інакше, ніж земельна частка (пай), оскільки колишніми членами ще не було отримано на них документів, підтверджуючих право власності, та не виділено в натурі на місцевості; - по-друге, правовідносини, які виникли в рамках справи №902/569/17 не є тотожними із спірними та стосуються з`ясування наявності у ГУ Держгеокадастру повноважень виступати орендодавцем нерозподіленої (невитребуваної) частки (пая); з вищевикладеного вбачається, що Подільська районна державна адміністрація, надаючи СВК Дружба народів в оренду невитребувані паї колишніх КСП, діяла в межах повноважень, наданих законом, а тому розпорядження №103/18 від 07.02.2018 та договір оренди №13-17 від 07.02.2018 є законними та не підлягають визнанню недійсними;

- на переконання відповідача-1, у зв`язку із тим, що позовні вимоги прокурора у даній справі спрямовані на захист прав та інтересів не держави, а фізичних осіб - власників земельних часток (паїв), вбачається відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, а тому такі вимоги не підлягають розгляду по суті та підлягають залишенню без розгляду.

У підготовчому засіданні 06.09.2023 судом у протокольній формі винесено ухвалу в порядку ст. 177 ГПК України про продовження строків підготовчого провадження на 30 днів та в порядку ст. 183 ГПК України про відкладення підготовчого засідання на 27.09.2023 о 12:30.

25.09.2023 за вх.№33382/23 до суду від прокурора надійшла відповідь на відзив відповідача-1, яка судом прийнята до розгляду. У поданій відповіді на відзив прокурор вказує:

- прокурор зазначає, що відповідно до п.9 Порядку організації робіт та методики розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв), затвердженого постановою КМУ №122 від 04.02.2004, результати розподілу земельних ділянок оформлюються протоколом, що підписується власниками земельних часток (паїв) або їх представниками, які взяли участь у розподілі головуючим та секретарем зборів; до протоколу додається список власників земельних часток (паїв) або їх представників, які взяли участь у розподілі, із зазначенням номерів вибраних ними земельних ділянок; відповідно до списку невитребуваних паїв по Куяльницькій сільраді на 2018 рік с. Нестоїта, який є додатком до заяви голови правління СВК Дружба народів Грекова Р.К. від 01.02.2018, на підставі якого Подільською районною державною адміністрацією прийнято розпорядження №103/18 від 07.02.2011 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілена (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради та в подальшому укладено договір оренди земельної частки (паю №13/01-17 від 07.02.2018, СВК Дружба народів в оренду передані невитребувані паї колишніх членів КСП Дружба народів №№ 981, 1130 1195, 34, 1129, 1131, 1132, 811, 1191, 449, 335, 1133, 1135, 1244, 1026, 1196, 1141, 845, 257, 1198, 1193, 938, 16, 812, 97, 1187, 1138, 1185, 507, 1070, 1143, 1142, 1145, 379, 489, 1148, 785, 789, 1175, 1176, 903, 1247, 534-1, 1197, 1177 1180, 534-2, 1052, 1183, 1 182, 1051, 1181, 1155, 1156, 1152, 925, 823, 1153, 75 892, 677, 951, 485, 1189, 484, 1098, 1186, 1157, 722, 1159, 1163, 1161, 867, 545, 1164, 81, 1099, 1173, 387, 1125, 856, 863, 1027, 1169, 1184, 1170, 1091, 1171; зміст зазначеного вище списку, на переконання прокурора, свідчить про те, що вказані земельні частки (паї) є розподіленими, тобто власники сертифікатів на право на земельну частку (пай) взяли участь у розподілі земельних ділянок та вибрали відповідні земельні ділянки; таким чином, на думку прокурора, Подільською районною державною адміністрацією прі прийнятті спірного розпорядження та при укладанні спірного договору перевищено повноваження, надані ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельний часток (паїв);

- прокурор звертає увагу, що про перевищення повноважень органом державної влади свідчить зміст Перехідних положень Закону України Про оренду землі щодо права громадян - власників сертифікатів на право на земельну частку (пай) до виділення їм у натурі (на місцевості) земельних ділянок на укладення договорів оренди земель сільськогосподарського призначення, місце розташування яких визначається з урахуванням вимог раціональної організації території компактності землекористування, відповідно до цих сертифікатів з дотриманням вимог цього Закону; після виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власника земельних часток (паїв) договір оренди землі переукладається відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку на тих самих умовах, що і раніше укладений, і може бути змінений лише за згодою сторін; припинення дії договору оренди допускається лише у випадках, визначених цим Законом; отже, сертифікати на право на земельну частку (пай) прирівняні до правовстановлюючих документів та засвідчують право власників таких сертифікатів, які взяли участь у розподілі земельних часток, самостійно володіти, користуватися та розпоряджатися земельною часткою (паєм), що узгоджується з положеннями п.3 Указу Президента України №1529/99 від 03.12.1999 Про невідкладні заходи щодо прискорення реформуванню аграрного сектора економіки (Постанова Вищого господарського суду України у справі №913/927/16 від 14.06.2017); окрім того, в додатках до заяви голови правління СВК Дружба народів Грекова Р.К. від 01.02.2018 відсутні докази повідомлення власників земельних часток (паїв) чи їх спадкоємців, які не взяли участь у розподілі земельних ділянок, про розподіл таких земельних ділянок, а в умовах договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 взагалі не зазначено, що нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки за рішенням відповідно сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до моменту отримання їх власниками державних актів на право власності на земельну ділянку; вказане свідчить про грубе порушення вимог ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв);

- прокурор вважає, що звернення прокурора до суду в цих спірних правовідносинах спрямоване саме на припинення незаконної діяльності органу виконавчої влади та зміцнення авторитету держави, а також відновлення законності при вирішенні суспільно значимого питання з урахуваннях принципу справедливої рівноваги між суспільними інтересами та необхідністю дотримання прав власників, оскільки прийняття незаконних рішень органами виконавчої влади порушує рівновагу у соціально-економічних відносинах та негативно впливає на зміцнення їх авторитету у суспільстві; в даному випадку, порушення інтересів держави полягає в недотриманні Подільською районною державною адміністрацією та СВК Дружба народів вищевказаних вимог законодавства, що призвело до незаконної передачі і оренду незапитаних паїв для товарного сільськогосподарського виробництва на території Куяльницької сільської ради (до реорганізації - Нестоїтської сільської ради) Подільського району Одеської області, чим підривається авторитет держави в особі органів виконавчої влади, які уповноважені на виконанню функцій держави та реалізації державної політики на конкретній території; окрім того, враховуючи те, що з 01.01.2019 право розпоряджатись зазначеними земельними частками (паями) перейшло до повноважень Куяльницької сільської ради, у зв`язку з чим у разі припинення договору оренди та додаткових угод до нього (у т.ч. шляхом визнання їх недійсними), нерозподілені (невитребувані) земельні частки (паї) мають бути повернуті у розпорядження останньої;

- прокурор вказує, що на підставі п/п. 33 п.4 Положення про Держгеокадастр останній відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності: у частин додержання вимог земельного законодавства щодо використання та охороні земель за: додержанням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю додержанням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; згідно зі ст. 28 Закону України Про центральні органи виконавчої влади міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та Законами України; з наведених норм права вбачається, що органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійсненні їхніх повноважень з контролю за дотриманням земельного законодавства використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності (зазначений висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №925/929/19); територіальним органом центрального органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин є Головне управління Держгеокадастру в Одеській області, у зв`язку з цим було встановлено достатньо підстав для звернення керівника Подільської окружної прокуратури з позовом в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради та Головного Управління Держгеокадастру в Одеській області.

25.09.2023 за вх.№33385/23 до суду від прокурора надійшла відповідь на відзив відповідача-2, яка судом у протокольній формі прийнята до розгляду. У поданій відповіді на відзив прокурор вказує аналогічні доводи, які викладені у відповіді на відзив за вх.№33382/23, та додатково зазначає наступне:

- прокурор зауважує, що статтею 30 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (в редакції, що діяла на час прийняття оспорюваного правочину Подільською РДА) передбачено, що право оренди на нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки, надані в оренду органами державної влади, органами місцевого самоврядування в порядку, визначеному статтею 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв), здійснюється без державної реєстрації права власності на такі земельні ділянки в Державному реєстрі прав; згідно зі статтею 79-1 Земельного кодексу України (в редакції, що діяла на час прийняття оспорюваного правочину Подільською РДА) формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав; формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру; сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі; земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера; земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї; державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі; тобто, якщо невитребуваний земельний пай не сформований, визначається в умовних кадастрових гектарах, він не є земельною ділянкою та права на його використання не можуть бути зареєстровані у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; окрім того, наявність кадастрового номеру об`єкту оренди є однією із істотних умов договору оренди землі (ст. 15 ЗУ Про оренду землі (в редакції, що діяла на час прийняття оспорюваного правочину Подільською РДА); також, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 16.01.2019 у справі №902/569/17 зазначив, що Закон України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) не передбачає повноважень державних органів чи органів місцевого самоврядування передавати в оренду земельні частки (паї) до їх формування у земельні ділянки (ст. 13 названого Закону).

У підготовчому засіданні 27.09.2023 судом у протокольній формі винесено ухвалу в порядку ст. 183 ГПК України про відкладення підготовчого засідання на 18.10.2023 об 11:15.

17.10.2023 за вх.№36944/23 до суду від відповідача-1 надійшли письмові пояснення, які залучено судом до матеріалів справи. У поданих поясненнях відповідач-1 вказує:

- відповідач-1 зауважує, що в позовній заяві та відповіді на відзив прокурор стверджує, що звертається до суду за захистом інтересів держави, в свою чергу залишається незрозумілим, яким чином в даному випадку передача СВК Дружба народів в оренду невитребуваних земельних часток (паїв) порушує інтереси держави, адже надані в користування за спірним договором оренди паї не є землями ані державної, ані комунальної власності, вони є власністю колишніх членів КСП, тобто власністю людей; на переконання відповідача-1 з даними обставинами погоджується й сам прокурор, адже в позовній заяві на стор. 7 зазначено, що нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки - частки (паї) не є землями державної чи комунальної власності, а перебувають лише у розпорядженні відповідних рад та адміністрацій, окрім того, на стор. 8 позовної заяви прокурор підтверджує, що сертифікати на право на земельну частку (пай) прирівняні до правовстановлюючих документів та засвідчують право власників таких сертифікатів, які взяли участь у розподілі земельних часток, самостійно володіти, користуватися та розпоряджатися земельною часткою (паєм), тобто, в даному випадку, у разі, якщо б спірний договір оренди був укладений з порушенням порядку та чинного законодавства, він би порушував інтереси власників земельних часток (паїв), то саме вони мали право звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів, але ніяк не прокурор в інтересах держави;

- відповідач-1 зазначає, що більше того земля є особливим об`єктом господарського-правових (цивільно-правових) відносин, природним об`єктом та ресурсом, який потребує постійного догляду та в такому разі розподілені, але невитребувані паї, до оформлення на них права власності колишніми членами КСП, потребують догляду та обробки, у зв`язку із чим підлягають передачі в оренду; так, згідно з пунктом 12 постанови Кабінету Міністрів України №122 від 04.02.2004 Про організацію робіт та методику розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки передаються в розпорядження сільських, селищних, міських рад чи райдержадміністрацій з метою надання їх в оренду, а відтак, законодавством також передбачена можливість раціонального використання земельних часток до оформлення їхніми власниками правовстановлюючих документів, з можливістю надходження коштів до бюджету; вищевикладені обставини навпаки свідчать про захист інтересів держави та людей, поповнення бюджету та раціональне використання національного багатства народу - землі;

- відповідач-1 наголошує, що також в позовній заяві та відповіді на відзив прокурор обґрунтовує необхідність звернення до суду підривом авторитету держави в особі органів виконавчої влади, які уповноважені на виконання функцій держави та реалізації державної політики на конкретній території; з зазначеного твердження відповідачу-1 залишається незрозумілим, з якою метою прокуратура звертається до суду: захищати авторитет держави (уявне явище) чи порушені інтереси держави; виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави, при цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави;

- відповідач-1 звертає увагу, що такого поняття, як незапитані паї чинне на час укладення спірного правочину законодавство не містило; Законом України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в редакції, що діяла на час укладення спірного правочину) передбачалося передання в оренду нерозподілених (невитребуваних) часток (паїв); згідно Закону Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв), Указу Президента України від 08.08.1995 №720/95 Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям (в редакції, чинній на дату винесення спірного розпорядження) нерозподілена (невитребувана) земельна ділянка - це земельна ділянка, що була запроектована в складі єдиного земельного масиву без визначення меж в натурі (на місцевості), проте не була розподілена на зборах власників земельних часток (паїв) через неявку на збори осіб - власників права на земельну частку (пай) чи їх спадкоємців; статус невитребуваних нерозподілені земельні ділянки набувають вже після проведення зборів стосовно розподілу земельних ділянок; статтею 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в редакції, що діяла на час укладення спірного правочину) передбачено, що нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до моменту отримання їх власниками державних актів на право власності на земельну ділянку, про що зазначається у договорі оренди, а власники земельних часток (паїв) чи їх спадкоємці, які не взяли участь у розподілі земельних ділянок, повідомляються про результати проведеного розподілу земельних ділянок у письмовій формі, у разі якщо відоме їх місцезнаходження, тобто, чинним на час укладення спірного договору оренди законодавством дозволялося передавати в оренду невитребувані земельні частки (паї) за рішенням районної державної адміністрації для використання за цільовим призначенням на строк до моменту отримання їх власниками державних актів на право власності на земельну ділянку, що і було зроблено Подільською районною державною адміністрацією;

- відповідач-1 вказує, що залишається незрозумілим, як прокурор може зобов`язувати СВК Дружба народів повернути орендовані земельні частки (паї) державі, якій вони не належать, як вже вище зазначалося, власниками невитребуваних земельних часток (паїв) є власники колишніх членів КСП Дружба народів, частина яких за час дії спірного договору оренди оформили право власності на земельні частки (паї) та витребували їх у СВК Дружба народів, в результаті чого, були укладені додаткові угоди до договору оренди; що стосується Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області, в особі якої прокуратура звертається до суду в інтересах держави, то Куяльницька рада, як розпорядник невитребуваних часток (паїв) з 01.01.2019 року, в спірних правовідносинах призвана захищати інтереси територіальної громади, а не держави, оскільки згідно норм чинного законодавства землі колективних сільськогосподарських підприємств, що припинені (крім земельних ділянок, які перебувають у приватній власності), вважаються власністю територіальних громад, на території яких вони розташовані, тому Куяльницька сільська рада Подільського району Одеської області наділена правом звернення до суду, але як самостійний суб`єкт, а не в інтересах держави;

- відповідач-1 зазначає, що у зв`язку із тим, що позовні вимоги прокурора у цій справі спрямовані на захист прав та інтересів не держави, а фізичних осіб - власників земельних часток (паїв), вбачається відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області, а тому такі вимоги не підлягають розгляду по суті та підлягають залишенню без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України.

У підготовчому засіданні 18.10.2023 судом у протокольній формі винесено ухвалу в порядку ст. 183 ГПК України про відкладення підготовчого засідання на 08.11.2023 об 11:15.

Ухвалою суду від 08.11.2023 позов Керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області до Сільськогосподарського виробничого кооперативу Дружба Народів та Подільської районної державної адміністрації Одеської області про визнання незаконними та скасування рішень, визнання недійсним договору та додаткових угод до нього та зобов`язання вчинити певні дії у справі №916/2497/23 залишено без розгляду.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 у справі №916/2497/23 ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 у справі №916/2497/23 залишено без змін, апеляційну скаргу - без задоволення.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.04.2024 у справі №916/2497/23 касаційну скаргу заступника керівника Одеської обласної прокуратури задоволено; постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.02.2024 та ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.11.2023 у справі №916/2497/23 скасовано, а справу передано до місцевого господарського суду для продовження розгляду.

06.05.2024 до Господарського суду Одеської області надійшли матеріали справи №916/2497/23.

Ухвалою суду від 13.05.2024 підготовче засідання призначено на 30.05.2024 о 15:30. У підготовчому засіданні 30.05.2024 судом у протокольній формі винесено ухвалу в порядку ст. 183 ГПК України про відкладення підготовчого засідання на 20.06.2024 о 12:15.

20.06.2024 за вх.№24208/24 до суду від прокурора надійшли додаткові пояснення, які залучено судом до матеріалів справи. У поданих поясненнях прокурор вказує, зокрема, що:

- як вбачається з матеріалів справи №916/2497/23, 25.06.1996 Нестоїтською сільською радою Котовського району, правонаступником якої є Куяльницька сільська рада Подільського району, КСП Дружба народів видано державний акт серії ОД-14-010 на право колективної власності на землю, згідно з яким указаному КСП передано 4414,7 га землі для виробництва товарної сільськогосподарської продукції; наразі цей акт є чинним; відповідно до ч.2 ст. 141 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) організація розподілу земель, що залишилися в колективній власності, здійснюється сільською, селищною, міською радою, на території якої такі землі розташовані; таким чином, на думку прокурора, саме на Куяльницьку сільську раду Подільського району в силу зазначеної імперативної норми права покладено обов`язок здійснювати розпорядження спірними земельними частками (паями);

- згідно зі ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до моменту отримання їх власниками державних актів на право власності на земельну ділянку, про що зазначається в договорі оренди земельної ділянки, а власники земельних часток (паїв) чи їх спадкоємці, які не взяли участь у розподілі земельних ділянок, повідомляються про результати проведеного розподілу земельних ділянок у письмовій формі, у разі якщо відоме їх місцезнаходження; за правовим висновком, викладеним у п.33 постанови Верховного Суду від 16.01.2019 у справі №902/569/17, ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) не передбачає повноважень державних органів чи органів місцевого самоврядування передавати в оренду земельні частки (паї) до їх формування в земельні ділянки; отже, Подільська районна державна адміністрація при прийнятті розпорядження від 07.02.2018 №103/18 та укладанні договору оренди земельної частки (паю) від 07.02.2018 №13/01-17 унаслідок допущених порушень розпорядилась земельними частками (паями) всупереч нормам законодавства, а відтак діяла всупереч інтересам держави;

- з огляду на викладене, не можна вважати законним та справедливим надання в оренду СВК Дружба народів у лютому 2018 року 87 земельних часток (паїв) загальною площею 211,76 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; ураховуючи це, задля того, щоб інтереси держави не залишились незахищеними, а земельні частки (паї) були повернуті в розпорядження Куяльницької сільської ради, Подільська окружна прокуратура Одеської області звернулась до суду з відповідним позовом в інтересах держави в особі цього органу місцевого самоврядування на підставі ст. 23 Закону України Про прокуратуру, а саме у зв`язку з неналежним здійсненням Куяльницькою сільською радою Подільського району своїх повноважень;

- органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з контролю за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності; зазначений правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №925/929/19; таким чином, саме на Держгеокадастр покладено обов`язок захисту інтересів держави в земельних правовідносинах.

11.07.2024 за вх.№26635/24 до суду від відповідача-1 надійшли додаткові заперечення на пояснення прокурора, які залучено судом до матеріалів справи. У поданих запереченнях відповідач-1 вказує, зокрема, що в даному випадку прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Сільради та Держгеокадастру, визначивши їх як органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, в свою чергу, суд першої та апеляційної інстанцій визнали Сільраду та Держгеокадастр неналежними позивачами у справі за заявленими прокурором вимогами; за наведених обставин, встановлення судом факту звернення прокурора в інтересах неналежного позивача є наслідком відмови у задоволенні позову.

У підготовчому засіданні 19.07.2024 судом у протокольній формі винесено ухвалу у порядку ст. 185 ГПК України про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 12.09.2024 о 10:20.

У судовому засіданні 12.09.2024 судом у протокольній формі винесено ухвалу у порядку ст. 202 ГПК України про відкладення судового засідання на 03.10.2024 о 12:00.

У судовому засіданні 03.10.2024 прокурор просить суд задовольнити позов в повному обсязі.

Позивач-1 у підготовчі та судові засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи належним чином повідомлений.

Представник позивача-2 у судовому засіданні 03.10.2024 просить розглянути справу з урахуванням поданих пояснень.

Представник відповідача-1 у судовому засіданні 03.10.2024 просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідач-2 у підготовчі та судові засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Водночас, Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 7 листопада 2022 року №757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 7 листопада 2022 року №757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 6 лютого 2023 року №58/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 01 травня 2023 року №254/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 26 липня 2023 року №451/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 06 листопада 2023 року №734/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 5 лютого 2024 року №49/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 06 травня 2024 року №271/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 23 липня 2024 року №469/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року на 90 діб.

Справа №916/2497/23 розглядається судом в період оголошеного на всій території України воєнного стану через військову агресію російської федерації проти України.

Жодних заяв та/або клопотань, пов`язаних з неможливістю вчинення якихось процесуальних дій у зв`язку з воєнним станом, про намір вчинити такі дії до суду від сторін не надійшло.

У відповідності до вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

В судовому засіданні 03.10.2024 господарський суд дійшов висновку про можливість розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 03.10.2024 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши прокурора, представника позивача-2, представника відповідача-1, господарський суд встановив:

25.06.1996 КСП Дружба Народів був виданий державний акт серія ОД-14-010 на право колективної власності на землю, 4414,7 га, для виробництва товарної сільськогосподарської продукції; додатком до вказаного акту є список громадян-членів КСП.

01.02.2018 головою правління СВК Дружба Народів подано заяву до Подільської державної адміністрації про заключення договору оренди на нерозподілені (не витребувані) земельні частки (паї), орієнтованою площею 211,76 га (87 паїв); до вказаної заяви були додані, зокрема, список невитребуваних паїв по Куяльницькій сільраді на 2018 рік, в якому відображені ПІБ фізичних осіб, номери ділянок, площа та кількість паїв (ділянки - №№ 981, 1130, 1195, 34, 1129, 1131, 1132, 811, 1191, 449, 335, 1133, 1135, 1244, 1026, 1196, 1141, 845, 257, 1198, 1193, 938, 16, 812, 97, 1187, 1138, 1185, 507, 1070, 1143, 1142, 1145, 379, 489, 1148, 785, 789, 1175, 1176, 903, 1247, 534-1, 1197, 1177, 1180, 534-2, 1052, 1183, 1182, 1051, 1181, 1155, 1156, 1152, 925, 823, 1153, 75, 892, 677, 951, 485, 1189, 484, 1098, 1186, 1157, 722, 1159, 1163, 1161, 867, 545, 1164, 81, 1099, 1173, 387, 1125, 856, 863, 1027, 1169, 1184, 1170, 1091, 117); графічні зображення земельних ділянок.

07.02.2018 Подільською районною державною адміністрацією прийнято розпорядження №103/18 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілених (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради, яким, зокрема, передано в оренду СВК Дружба народів нерозподілені (невитребувані) земельні частки (паї) орієнтовною площею 211,76 га ріллі (87 паїв), які розташовані за межами населених пунктів на території Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області (до реорганізації - Нестоїтської сільської ради) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва терміном на 1 (один) рік, але до моменту отримання їх власниками правовстановлюючих документів на право власності на земельні ділянки; встановлено ставку орендної плати на зазначений термін в розмірі 8% від нормативної грошової оцінки земельних ділянок з урахуванням коефіцієнтів індексації на поточний рік; зобов?язано СВК Дружба народів у тижневий термін укласти з районною державною адміністрацією відповідний договір оренди згідно з чинним законодавством, якому передбачити, що у разі набуття громадянами права власності на нерозподілені (невитребувані) земельні частки (паї), до договору оренди передбачається укладання додаткової угоди.

07.02.2018 між Подільською районною державною адміністрацією (орендодавець) та СВК Дружба Народів (орендар) укладений договір оренди земельної частки (паю) №13/01-17, відповідно до якого орендодавець передає, а орендар приймає оренду земельну (ї) частки (-и) (пай) незапитані паї для товарного сільськогосподарського виробництва; в оренду передається земельна ділянка загальною площею 211,76 га; договір оренди укладено на 1 рік; орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі: грошова форма - становить 8% від нормативно грошової оцінки вартості земельної ділянки, земельного частки (паю) та становить 4961,83 грн. за 1 земельну частку (пай) на рік; всього за 87 паїв - 431679,21 грн.; дія договору припиняється: у разі виділення земельної ділянки на основі земельної частки (паю) в натурі на (місцевості); у разі оформлення документів, що підтверджують перехід права власності у спадщину.

В матеріалах справи наявний акт приймання-передачі земельної ділянки від 07.02.2018 про передачу незапитаних паїв загальною площею 211,76 га, який підписаний з боку Подільської районної державної адміністрації та СВК Дружба Народів.

В подальшому, після державної реєстрації речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності на частки (паї) за фізичними особами, між Подільською районною державною адміністрацією та СВК Дружба Народів були укладені додаткові угоди до договору №13/01-17, а саме: №16/01-17 від 13.08.2018, №24/01-17 від 23.08.2018, №29/01-17 від 04.09.2018, №44/01-17 від 03.10.2018, №48/01-17 від 06.11.2018, №52/01-17 від 11.12.2018, №53/01-17 від 19.12.2018, №54/01-17 від 27.12.2018, в яких, зокрема, зазначалось про таку реєстрацію та змінювалась (зменшувалась) загальна площа переданих в оренду земельних ділянок. Разом з підписанням вказаних додаткових угод також були підписані акти приймання-передачі земельних ділянок, які наявні в матеріалах справи та в яких відображались відповідні зміни площ переданих земельних ділянок.

Рішенням Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області №1640-VІІ від 14.02.2019 Про надання згоди на заміну сторони орендодавця у зобов`язаннях за договором оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та укладення додаткової угоди про внесення змін до договору, зокрема: надано згоду на проведення заміни сторони у зобов?язаннях шляхом передачі прав та зобов?язань орендодавця до Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області; замінено сторону в зв?язку з набуттям чинності Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання колективної власності на землю, удосконалення правил землекористування у масивах земель сільськогосподарського призначення, запобігання рейдерству та стимулювання зрошення в Україні в чинному договорі оренди земельної частки паю №13/01-17 від 07.02.2018, шляхом укладання додаткової угоди про заміну сторони в договорі, а саме: замінено сторону з орендодавця на Куяльницьку сільську раду Подільського району Одеської області в особі Куяльницького сільського голови Паламарчука Сергія Миколайовича, що діє на підставі Закону України Про місцеве самоврядування в Україні; доручено Куяльницькому сільському голові Паламарчуку С.М. укласти додаткову угоду до договору оренди земельної частки ( паю) №13/01-17 від 07.02.2018 (Нестоїтський старостинський округ) щодо викладення п.2, п.8, п.9 у наступній редакції: п.2 в оренду передається земельна ділянка загальною площею 78,1487 га, у т.ч. 78.1487 га - рілля (28 паїв); п.8 договір укладений сторонами терміном на 7 (сім) років; початок дії договору з 07.02.2018 по 07.02.2025; п.9 орендна плата становить 8% від нормативної грошової оцінки вартості земельної ділянки, земельної частки( паю) та складає 2481 грн.36 коп за 1 га; річна сума складає - 193915 грн 06 коп.

15.02.2019 між Куяльницькою сільською радою Подільського району Одеської області та СВК Дружба Народів укладено додаткову угоду №1 до договору №13/01-17 від 07.02.2018.

Рішеннями Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області №4380-VII від 20.02.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди, №4535-VІІ від 28.05.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди, №63-VІІІ від 09.12.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди, зокрема, вирішено внести зміни до договору №13/01-17 від 07.02.2018 шляхом укладання додаткових угод, а саме: №2 від 21.02.2020, №11 від 29.05.2020, №20 від 10.12.2020, якими вносились зміни до договору №13/01-17 від 07.02.2018, зокрема, щодо площ переданих в оренду земельних ділянок. Разом з підписанням вказаних додаткових угод також були підписані акти приймання-передачі земельних ділянок, які наявні в матеріалах справи та в яких відображались відповідні зміни площ переданих земельних ділянок.

У листах від 13.03.2023 прокурор, в ході вивчення питання законності передачі у користування СВК Дружба Народів невитребуваних паїв колишніх КСП, з метою встановлення підстав для захисту інтересів держави, просив Куяльницьку сільську раду Подільського району Одеської області та Головне управління Держгеокадастру в Одеській області надати інформацію про вжиті заходи реагування, в тому числі позовного характеру, для усунення встановлених прокурором порушень.

У листі від 15.03.2023 Куяльницька сільська рада Подільського району Одеської області повідомила прокурора, що заходи претензійно-позовного характеру для скасування договорів оренди невитребуваних паїв колишніх КСП не вживались.

У повідомленнях від 10.05.2023 №61-3801вих-23, №61-3800вих-23 до ГУ Держгеокадастру в Одеській області та Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області прокурор в порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру повідомив про підготовлення позовної заяви в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та ГУ Держгеокадастру в Одеській області СВК Дружба Народів про визнання незаконними та скасування рішень, визнання недійсним договору та додаткових угод до нього та зобов`язання вчинити певні дії.

Вважаючи, що при прийнятті спірного розпорядження та при укладанні спірного договору перевищено повноваження, надані статтею 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв), що призвело до незаконної передачі в оренду СВК Дружба Народів незапитаних паїв, прокурор звернувся з даним позовом до господарського суду з даним позовом в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003).

В Україні основоположним принципом судочинства згідно Конституції України та Закону України Про судоустрій і статус суддів є принцип верховенства права.

Як вказано у рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004, верховенство права - це панування права в суспільстві. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч.1 ст. 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно з п.п. 5,6 ч.1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Реалізовуючи передбачене ст. 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Статтею 4 ГПК України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Аналіз наведених норм дає змогу дійти висновку, що кожна особа має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Відповідно до ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Частиною 3 статті 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України Про прокуратуру передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Відтак, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема, цивільних правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі №915/478/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 06.07.2021 у справі №911/2169/20 та від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц).

Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанову від 27.02.2019 у справі №761/3884/18). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (див. постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц).

За висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia (суд знає закони) під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (аналогічні висновки викладено у пунктах 38-40, 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Отже, прокурор, звертаючись до суду в інтересах держави, має визначити компетентний орган та довести у чому полягає невжиття компетентним органом заходів для захисту порушених прав, які підлягають захисту у спосіб, який обрав прокурор, і зокрема захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Як вбачається з наявних матеріалів справи в якості обґрунтування заявлених позовних вимог та представництва інтересів держави, прокурором вказано, зокрема:

- відповідно до списку не витребуваних паїв по Куяльницькій сільраді на 2018 с. Нестоїта, який є додатком до заяви голови правління СВК Дружба народів Грекова Р.К. від 01.02.2018, на підставі якого Подільською районною державної адміністрацією прийнято розпорядження №103/18 від 07.02.2018 та в подальшому укладено договір оренди земельної частки (паю) №13-17 від 07.02.2018, СВК Дружба народів в оренду передано невитребувані паї колишніх членів КСП Дружба народів №№ 981, 1130, 1195, 34, 1129, 1131, 1132, 811, 1191, 449, 335, 1133, 1135, 1244, 1026, 1196, 1141, 845, 257, 1198, 1193, 938, 16, 812, 97, 1187, 1138, 1185, 507, 1070, 1143, 1142, 1145, 379, 489, 1148, 785, 789, 1175, 1176, 903, 1247, 534-1, 1197, 1177, 1180, 534-2, 1052, 1183, 1182, 1051, 1181, 1155, 1156, 1152, 925, 823, 1153, 75, 892, 677, 951, 485, 1189, 484, 1098, 1186, 1157, 722, 1159, 1163, 1161, 867, 545, 1164, 81, 1099, 1173, 387, 1125, 856, 863, 1027, 1169, 1184, 1170, 1091, 1171; зміст зазначеного вище списку свідчить про те, що вказані земельні частки (паї) є розподіленими, тобто власники сертифікатів на право на земельну частку (пай) взяли участь у розподілі земельних ділянок та вибрали відповідні земельні ділянки; таким чином, на думку прокурора, Подільською районною державною адміністрацією прі прийнятті спірного розпорядження та при укладанні спірного договору перевищено повноваження, надані ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельний часток (паїв);

- в додатках до заяви голови правління СВК Дружба народів Грекова Р.К. від 01.02.2018 відсутні докази повідомлення власників земельних часток (паїв) чи їх спадкоємців, які не взяли участь у розподілі земельних ділянок, про розподіл таких земельних ділянок, а в умовах договору оренда земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 взагалі не зазначено, ще нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки за рішенням відповідно сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до моменту отримання їх власниками державних актів на право власності на земельну ділянку; вказане свідчить про грубе порушення вимог ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв);

- порушення інтересів держави полягає в недотриманні Подільською районною державною адміністрацією та СВК Дружба народів вищевказаних вимог законодавства, що призвело до незаконної передачі в оренду незапитаних паїв для товарного сільськогосподарського виробництва на території Куяльницької сільської ради (до реорганізації - Нестоїтської сільської ради) Подільського району Одеської області, чим підривається авторитет держави в особі органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, які уповноважені на виконання функцій держави та реалізації державної політики на конкретній території. Також прокурор зауважує, що з 01.01.2019 право розпоряджатись зазначеними земельними частками (паями) перейшло до повноважень Куяльницької сільської ради, у зв`язку з чим у разі припинення договору оренди та додаткових угод до нього (у т.ч. шляхом визнання їх недійсними) нерозподілені (невитребувані) земельні частки (паї) мають бути повернуті у розпорядження останньої. Прокурор також вказує, що органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з контролю за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності. Таким чином, на переконання прокурора, Куяльницька сільська рада Подільського району Одеської області та Головне управління Держгеокадастру в Одеській області є органами, уповноваженими державою на здійснення повноважень у спірних правовідносинах;

- не можна вважати законним та справедливим надання в оренду СВК Дружба народів у лютому 2018 року 87 земельних часток (паїв) загальною площею 211,76 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; ураховуючи це, задля того, щоб інтереси держави не залишились незахищеними, а земельні частки (паї) були повернуті в розпорядження Куяльницької сільської ради, Подільська окружна прокуратура Одеської області звернулась до суду з відповідним позовом в інтересах держави в особі цього органу місцевого самоврядування на підставі ст. 23 Закону України Про прокуратуру, а саме у зв`язку з неналежним здійсненням Куяльницькою сільською радою Подільського району своїх повноважень;

- органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з контролю за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності; зазначений правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №925/929/19; таким чином, саме на Держгеокадастр покладено обов`язок захисту інтересів держави в земельних правовідносинах.

Відповідачі, заперечуючи проти доводів прокурора, зокрема, вказують:

- земельні частки (паї), які були передані СВК Дружба народів в оренду за спірним договором оренди, не є землями державної чи комунальної власності, а перебувають лише у розпорядженні відповідних рад чи адміністрацій до моменту отримання їх власниками (колишніми членами КСП) державних актів на право власності на земельні ділянки;

- пунктом 12 постанови Кабінету Міністрів України №122 від 04.02.2004 Про організацію робіт та методику розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) передбачено, що нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки передаються в розпорядження сільських, селищних, міських рад чи райдержадміністрацій з метою надання їх в оренду, а відтак, законодавством також передбачена можливість раціонального використання земельних часток до оформлення їхніми власниками правовстановлюючих документів, з можливістю надходження коштів до бюджету; вищевикладені обставини навпаки свідчать про захист інтересів держави та людей, поповнення бюджету та раціональне використання національного багатства народу - землі;

- в даному випадку прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Сільради та Держгеокадастру, визначивши їх як органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, в свою чергу суд першої та апеляційної інстанцій визнали Сільраду та Держгеокадастр неналежними позивачами у справі за заявленими прокурором вимогами; за наведених обставин, встановлення судом факту звернення прокурора в інтересах неналежного позивача є наслідком відмови у задоволенні позову.

У постанові від 11.06.2024 у справі №925/1133/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла наступних висновків: У пункті 47 постанови від 01.06.2021 у справі №925/929/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що органи Держгеокадастру можуть виконувати: 1) функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності від імені власника, яким є держава Україна, з усіма повноваженнями власника на захист права власності; 2) функції органу державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності. Натомість Велика Палата Верховного Суду у пунктах 135-140, 147-149 цієї постанови дійшла наведених нижче висновків: У правовідносинах, що склались у цій справі, Держгеокадастр має виконувати функції державного контролю за використанням та охороною земель. Реалізуючи державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у сфері земельних відносин, Держгеокадастр повинен діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Законом України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» визначено дії, які має вчиняти Держгеокажастр, зокрема, у випадку виявлення невідповідності законодавству рішення, прийнятого, зокрема, органом місцевого самоврядування - вносити до цього органу відповідне клопотання. Водночас статтею 152 ЗК України, статтею 10 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», пунктом 51 Положення від 14.01.2015 №15 також визначено перелік позовів, з якими Держгеокадастр має право звертатись до суду, виконуючи функції державного контролю за використанням та охороною земель. Отже, органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності - у випадках, які визначені у відповідних нормативно-правових актах, що регламентують повноваження Держгеокадастру (зокрема, з позовами щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився). Узагальнюючи наведені у цій постанові висновки щодо застосування норм права, Велика Палата Верховного Суду висновує, що: 1) прокурор звертається до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, якщо: - орган є учасником спірних відносин і сам не порушує інтересів держави, але інший учасник порушує (або учасники порушують) такі інтереси; - орган не є учасником спірних відносин, але наділений повноваженнями (компетенцією) здійснювати захист інтересів держави, якщо учасники спірних відносин порушують інтереси держави. З огляду на викладене та з метою забезпечення єдності судової практики, Велика Палата Верховного Суду уточнює висновок, викладений у пункті 50 постанови від 01.06.2021 у справі №925/929/19, виклавши його в такій редакції: органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності в тих випадках, коли це прямо визначено у відповідних нормативно-правових актах (зокрема, з позовами щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився).

У даній справі прокурор звернувся до позивачів - ГУ Держгеокадастру в Одеській області з повідомленням №61-3800вих-23 від 10.05.2023 та Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області з повідомленням №61-3801вих-23 від 10.05.2023 в порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру про намір звернутися до суду із відповідним позовом.

Відповідно до ст. 14-1 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) у разі якщо власники земельних часток (паїв) після розподілу земельних ділянок, що підлягали паюванню, до 1 січня 2019 року не прийняли рішення про розподіл інших земель, що залишилися у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, що не було припинено як юридична особа, та якщо такі землі не передані у власність у порядку, визначеному законом, розподіл таких земель проводиться згідно з вимогами цієї статті за згодою більшості осіб, визначених абзацами другим - четвертим частини першої статті 1 цього Закону, яким були виділені земельні ділянки в розмірі земельної частки (паю). Організація розподілу земель, що залишилися у колективній власності, здійснюється сільською, селищною, міською радою, на території якої такі землі розташовані.

У постанові КГС ВС від 20.12.2022 у справі №924/250/19 вказано, зокрема, що: саме на позивача (селищна рада) як орган місцевого самоврядування покладено обов`язок здійснювати розпорядження спірними земельними ділянками, а реєстрація речового права за відповідачем, без дотримання порядку, передбаченого положеннями Закону України "Про колективне сільськогосподарське підприємство" та Закону України "Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)", про що встановлено вище в даній постанові, позбавляє позивача законного права здійснити розпорядження такими земельними ділянками.

Господарський суд при розгляді даної справи також керується висновками, викладеними у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.04.2024 у справі №916/2497/23, в якій вказано, зокрема, що: Як установили суди та свідчать матеріали справи, прокурор у цій справі звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Сільради та Держгеокадастру, визначивши їх як органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Залишаючи позов без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, місцевий господарський суд, з яким погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку, що після 01.01.2025 невитребувані земельні частки (паї) зможуть набути статус земель комунальної власності, що свідчить про недоведеність прокурором наявності повноважень у позивачів здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Отже, суди у такий спосіб визнали Сільраду та Держгеокадастр неналежними позивачами у справі за заявленими прокурором вимогами. Проте, місцевий господарський суд не врахував, що у випадку, якщо суд встановить, що визначений прокурором позивач не є органом, уповноваженим державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах, тобто, відбулося звернення прокурора в інтересах неналежного позивача, це матиме процесуальним наслідком відмову у задоволенні відповідного позову, а не залишення позову прокурора без розгляду на підставі положень пункту 2 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України. Подібний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 26.08.2020 у справі №911/2032/17, від 05.10.2021 у справі № 925/1214/19 та від 16.02.2022 у справі №904/1407/21. За неведених обставин встановлення судом факту звернення прокурора в інтересах неналежного позивача є наслідком відмови у задоволенні позову за результатом розгляду справи по суті.

Закон України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного розпорядження) визначає організаційні та правові засади виділення власникам земельних часток (паїв) земельних ділянок у натурі (на місцевості) із земель, що належали колективним сільськогосподарським підприємствам, сільськогосподарським кооперативам, сільськогосподарським акціонерним товариствам на праві колективної власності, а також порядок обміну цими земельними ділянками.

Статтею 1 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного розпорядження) передбачено, що право на земельну частку (пай) мають: колишні члени колективних сільськогосподарських підприємств, сільськогосподарських кооперативів, сільськогосподарських акціонерних товариств, у тому числі створених на базі радгоспів та інших державних сільськогосподарських підприємств, а також пенсіонери з їх числа, які отримали сертифікати на право на земельну частку (пай) у встановленому законодавством порядку; громадяни - спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом.

Згідно з ч.1 ст. 2 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного розпорядження) основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією.

Відповідно до ч.3 ст. 12 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного розпорядження) власникам земельних часток (паїв), яким земельні ділянки виділені в натурі (на місцевості) єдиним масивом, видається державний акт на право власності на земельну ділянку, який посвідчує їх право спільної часткової власності чи спільної сумісної власності.

За ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного розпорядження) нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради чи районної державної адміністрації можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до моменту отримання їх власниками державних актів на право власності на земельну ділянку, про що зазначається у договорі оренди земельної ділянки, а власники земельних часток (паїв) чи їх спадкоємці, які не взяли участь у розподілі земельних ділянок, повідомляються про результати проведеного розподілу земельних ділянок у письмовій формі, у разі якщо відоме їх місцезнаходження.

Порядок організації робіт та методика розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв), затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.02.2004 №122 (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного розпорядження), визначає процедуру розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) згідно з проектом землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) (далі - проект).

Пунктом 9 Порядку визначено, що результати розподілу оформляються протоколом, що підписується власниками земельних часток (паїв) або їх представниками, які взяли участь у розподілі, головуючим та секретарем зборів. До протоколу додається: список реєстрації власників земельних часток (паїв) або їх представників, які взяли участь у розподілі, із зазначенням номерів вибраних ними земельних ділянок згідно з проектом, засвідчених їх підписами. Кожен аркуш зазначеного списку підписується головуючим та секретарем зборів і скріплюється печаткою сільської, селищної, міської ради чи райдержадміністрації; схема розташування земельних ділянок згідно з проектом із зазначенням номерів земельних ділянок та номерів їх власників (за списком). Секретар зборів у дводенний строк після закінчення зборів подає протокол зборів разом з додатками сільській, селищній, міській раді чи райдержадміністрації.

Відповідно до п.12 Порядку нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки передаються в розпорядження сільських, селищних, міських рад чи райдержадміністрацій з метою надання їх в оренду.

Згідно з п.6 Указу Президента України Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям у разі виходу власника земельної частки (паю) з колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства за його заявою здійснюється відведення земельної ділянки в натурі в установленому порядку і видається державний акт на право приватної власності на цю земельну ділянку. Після видачі громадянинові державного акта на право приватної власності на земельну ділянку сертифікат на право на земельну частку (пай) повертається до районної державної адміністрації.

У відповідності до ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) (в чинній редакції) нерозподіленою земельною ділянкою є земельна ділянка, яка відповідно до проекту землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) увійшла до площі земель, що підлягають розподілу, але відповідно до протоколу про розподіл земельних ділянок не була виділена власнику земельної частки (паю). Невитребуваною є земельна частка (пай), на яку не отримано документа, що посвідчує право на неї, або земельна частка (пай), право на яку посвідчено відповідно до законодавства, але яка не була виділена в натурі (на місцевості). Нерозподілені земельні ділянки, невитребувані частки (паї) після формування їх у земельні ділянки за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради можуть передаватися в оренду для використання за цільовим призначенням на строк до дня державної реєстрації права власності на таку земельну ділянку, про що зазначається у договорі оренди земельної ділянки, а власники земельних часток (паїв) чи їх спадкоємці, які не взяли участі у розподілі земельних ділянок, повідомляються про результати проведеного розподілу земельних ділянок у письмовій формі цінним листом з описом вкладення та повідомленням про вручення або шляхом вручення відповідного повідомлення особисто, якщо відоме їх місцезнаходження. З моменту державної реєстрації права власності на таку земельну ділянку договір оренди припиняється, а державна реєстрація припинення права оренди проводиться одночасно з державною реєстрацією права власності. У разі якщо договір оренди невитребуваної (нерозподіленої) земельної ділянки, переданої в оренду в порядку, визначеному цією статтею, закінчився у зв`язку з набуттям права власності на неї до збирання врожаю, посіяного орендарем на земельній ділянці, орендар має право на збирання такого врожаю. Власник земельної ділянки має право на відшкодування збитків, пов`язаних із тимчасовим зайняттям земельної ділянки колишнім орендарем, у розмірі пропорційно до орендної плати з дня припинення договору до дня збирання врожаю. У разі якщо до 1 січня 2025 року власник невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємець не оформив право власності на земельну ділянку, він вважається таким, що відмовився від одержання земельної ділянки. Така невитребувана земельна частка (пай) після формування її у земельну ділянку за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради (у разі необхідності формування) за заявою відповідної ради на підставі рішення суду передається у комунальну власність територіальної громади, на території якої вона розташована, у порядку визнання майна безхазяйним. За позовом власнику невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємцю у разі пропуску строку для оформлення права власності на земельну ділянку з поважної причини суд може визначити додатковий строк, достатній для такого оформлення. У разі відсутності земель сільськогосподарських угідь колективної власності така земельна частка (пай) може бути виділена в натурі (на місцевості) за рахунок земель запасу комунальної власності відповідної територіальної громади (за наявності таких земель). Протягом 7 років з дня державної реєстрації права комунальної власності на земельну ділянку, сформовану з невитребуваної земельної частки (паю), забороняється передача її у приватну власність (крім передачі її власнику невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємцям).

Згідно з ст. 30 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (в редакції, яка діяла на час прийняття оскаржуваного розпорядження) право оренди на нерозподілені (невитребувані) земельні ділянки, надані в оренду органами державної влади, органами місцевого самоврядування в порядку, визначеному статтею 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв), здійснюється без державної реєстрації права власності на такі земельні ділянки в Державному реєстрі прав.

За ч.3 ст. 152 ЗК України (в чинній редакції) захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.

Відповідно до ч.1 ст. 152 ЗК України (в чинній редакції) у разі видання органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування акта, яким порушуються права особи щодо володіння, користування чи розпорядження належною їй земельною ділянкою, такий акт визнається недійсним.

За ст. 15 Закону України Про оренду землі (в редакції на дату спірного розпорядження та договору оренди) істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови. У разі якщо договором оренди землі передбачено здійснення заходів, спрямованих на охорону та поліпшення об`єкта оренди, до договору додається угода щодо відшкодування орендарю витрат на такі заходи. Договір оренди може передбачати надання в оренду декількох земельних ділянок, що перебувають у власності одного орендодавця (а щодо земель державної та комунальної власності - земельних ділянок, що перебувають у розпорядженні одного органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування).

Згідно з ч.1 ст. 34 Закону України Про оренду землі у разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця.

Згідно з ч.ч. 1-5 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

За ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У відповідності до ч.1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

За ч.3 ст. 228 ЦК України у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного. При наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

Згідно з ч.1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

У відповідності до ч.1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Відповідно до ст.ст. 76-78 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Надточий проти України від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Згідно з ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У рішенні Європейського суду з прав людини Серявін та інші проти України (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі Гірвісаарі проти Фінляндії (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п.30, від 27 вересня 2001 року).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Проніна проти України від 18.07.2006 та у справі Трофимчук проти України у рішенні від 28.10.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Щодо позовних вимог прокурора в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про: - визнання незаконним та скасування розпорядження Подільської районної державної адміністрації №103/18 від 07.02.2018 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілених (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради; - визнання незаконним та скасування рішення Куяльницької сільської ради №1640-VІІ від 14.02.2019 Про надання згоди на заміну сторони орендодавця у зобов`язаннях за договором оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та укладення додаткової угоди про внесення змін до договору; - визнання незаконним та скасування рішення Куяльницької сільської ради №4380-VII від 20.02.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди; - визнання незаконним та скасування рішення Куяльницької сільської ради №4535-VІІ від 28.05.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди; - визнання незаконним та скасування рішення Куяльницької сільської ради №63-VІІІ від 09.12.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди; - визнання недійсним договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та додаткових угод до нього №16/01-17 від 13.08.2018, №24/01-17 від 23.08.2018, №29/01-17 від 04.09.2018, №44/01-17 від 03.10.2018, №48/01-17 від 06.11.2018, №52/01-17 від 11.12.2018, №53/01-17 від 19.12.2018, №54/01-17 від 27.12.2018, №1 від 15.02.2019, №2 від 21.02.2020, №11 від 29.05.2020, №20 від 10.12.2020, господарський суд вказує наступне.

Як було вказано судом, у постанові від 11.06.2024 у справі №925/1133/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, зокрема, що органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень з нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності в тих випадках, коли це прямо визначено у відповідних нормативно-правових актах (зокрема, з позовами щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився).

Відповідно до ст. 14-1 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) організація розподілу земель, що залишилися у колективній власності, здійснюється сільською, селищною, міською радою, на території якої такі землі розташовані.

Прокурор звернувся до позивачів з повідомленням від 10.05.2023 №61-3801вих-23, №61-3800вих-23 в порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру про намір звернутися до суду із відповідним позовом.

Враховуючи викладене, господарський суд дійшов висновку, що за позовними вимогами про визнання незаконним та скасування розпорядження, рішень, визнання недійсним договору та додаткових угод до нього, прокурором вірно обрано позивачів та дотримано вимог, передбачених ст. 23 Закону України Про прокуратуру для представництва прокурором інтересів держави в суді та можливості розгляду вказаних позовних вимог по суті.

Господарський суд наголошує, що відповідно до списку не витребуваних паїв по Куяльницькій сільраді на 2018 с. Нестоїта, який є додатком до заяви голови правління СВК Дружба народів Грекова Р.К. від 01.02.2018, на підставі якого Подільською районною державної адміністрацією прийнято розпорядження №103/18 від 07.02.2018 та в подальшому укладено договір оренди земельної частки (паю) №13-17 від 07.02.2018, СВК Дружба народів в оренду передано невитребувані паї колишніх членів КСП Дружба народів. З вказаного списку вбачається, зокрема, ПІБ колишніх членів КСП Дружба народів та обрані ними земельні ділянки із визначенням номерів (№№ 981, 1130, 1195, 34, 1129, 1131, 1132, 811, 1191, 449, 335, 1133, 1135, 1244, 1026, 1196, 1141, 845, 257, 1198, 1193, 938, 16, 812, 97, 1187, 1138, 1185, 507, 1070, 1143, 1142, 1145, 379, 489, 1148, 785, 789, 1175, 1176, 903, 1247, 534-1, 1197, 1177, 1180, 534-2, 1052, 1183, 1182, 1051, 1181, 1155, 1156, 1152, 925, 823, 1153, 75, 892, 677, 951, 485, 1189, 484, 1098, 1186, 1157, 722, 1159, 1163, 1161, 867, 545, 1164, 81, 1099, 1173, 387, 1125, 856, 863, 1027, 1169, 1184, 1170, 1091, 1171), а також площ відповідних земельних ділянок.

Зі змісту статті 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельний часток (паїв) вбачається, що вказані земельні частки (паї) є розподіленими, тобто власники сертифікатів на право на земельну частку (пай) взяли участь у розподілі земельних ділянок та вибрали відповідні земельні ділянки. Таким чином, Подільською районною державною адміністрацією при прийнятті спірного розпорядження та при укладанні спірного договору перевищено повноваження, надані ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельний часток (паїв). Окрім того, зі змісту ст. 15 Закону України Про оренду землі (в редакції на дату спірного розпорядження та договору оренди) істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. Разом з тим, оскаржуваним розпорядженням, яке було реалізоване шляхом укладення спірного договору оренди, було передано земельні ділянки, які фактично не були виділені в натурі (на місцевості).

Враховуючи вищевикладене, господарський суд дійшов висновку, що приймаючи розпорядження №103/18 від 07.02.2018 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілених (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради, а також укладаючи договір оренди №13/01-17 від 07.02.2018, Подільська районна державна адміністрація перевищила свої повноваження, надані ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельний часток (паїв), окрім того, до заяви голови правління СВК Дружба народів Грекова Р.К. від 01.02.2018 не було додано доказів повідомлення власників земельних часток (паїв) чи їх спадкоємців, які не взяли участь у розподілі земельних ділянок.

Проаналізувавши наявні матеріали справи, встановлені судом обставини, господарський суд дійшов висновку про підставність, доведеність та обгрунтованість позовних вимог прокурора про визнання незаконними та скасування розпорядження Подільської районної державної адміністрації №103/18 від 07.02.2018 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілених (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради, та наступних рішень заміненого орендодавця - Куяльницької сільської ради №1640-VІІ від 14.02.2019, №4380-VII від 20.02.2020, №4535-VІІ від 28.05.2020, №63-VІІІ від 09.12.2020 щодо спірних правовідносин, вимоги щодо яких є похідними.

Враховуючи визнання незаконним та скасування розпорядження №103/18 від 07.02.2018, господарський суд дійшов висновку також про наявність підстав для визнання недійсними договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та додаткових угод до нього №16/01-17 від 13.08.2018, №24/01-17 від 23.08.2018, №29/01-17 від 04.09.2018, №44/01-17 від 03.10.2018, №48/01-17 від 06.11.2018, №52/01-17 від 11.12.2018, №53/01-17 від 19.12.2018, №54/01-17 від 27.12.2018, №1 від 15.02.2019, №2 від 21.02.2020, №11 від 29.05.2020, №20 від 10.12.2020, оскільки вказаний договір укладений з порушенням вимог чинного законодавства, без істотної умови: об`єкту оренди - земельної ділянки/ділянок з відповідними кадастровими номерами, місцем розташування та розмірами земельних ділянок у відповідності до їх виділених в натурі меж.

Іншого учасниками не доведено.

Щодо позовної вимоги прокурора в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області про застосування наслідків недійсності договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018, а саме: зобов`язання СВК Дружба народів повернути за актом приймання - передачі незапитані паї для товарного сільськогосподарського виробництва на території Куяльницької сільської ради (до реорганізації Нестоїтської сільської ради) Подільського району Одеської області державі в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області, господарський суд вказує наступне.

Проаналізувавши наявні матеріали справи, законодавство, що регулює спірні правовідносини, господарський суд вказує, що передані за договором №13/01-17 від 07.02.2018 земельні частки (паї) колишніх членів КСП Дружба Народів, які не були відведені та не були зареєстровані за фізичними особами на праві приватної власності, такі землі відповідно до законодавства були передані в розпорядження сільських, селищних, міських рад чи райдержадміністрацій. Разом з тим, в чинній редакції ст. 13 Закону України Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв) законодавцем передбачено, що у разі якщо до 1 січня 2025 року власник невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємець не оформив право власності на земельну ділянку, він вважається таким, що відмовився від одержання земельної ділянки. Така невитребувана земельна частка (пай) після формування її у земельну ділянку за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради (у разі необхідності формування) за заявою відповідної ради на підставі рішення суду передається у комунальну власність територіальної громади, на території якої вона розташована. Таким чином, господарський суд вказує, що тільки після 1 січня 2025 року невитребувані земельні частки (паї) зможуть набути статус земель комунальної власності, проте наразі невитребувані земельні частки (паї) не відносяться ані до комунальної, ані до державної власності, а фактично земельні частки (паї), які належали КСП Дружба Народів, можуть набути статус земельних ділянок, які належать фізичним особам на праві приватної власності, за умов дотримання ними відповідної процедури та здійснення відповідних дій до 1 січня 2025 року. Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, господарський суд дійшов висновку, що прокурор, заявляючи позовну вимогу про повернення земельних ділянок державі в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області не довів наявності повноважень у обраних органів влади, зокрема у Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області, здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, не довів в чому саме полягає інтерес держави у спірних правовідносинах, а отже відсутні підстави для представництва прокурором інтересів держави. З фактичних обставин справи господарський суд вбачає, що вказана позовна вимога фактично пред`явлена в інтересах фізичних осіб - колишніх членів КСП Дружба Народів, в яких наявні невитребувані земельні частки (паї) та які ще не скористались правом на оформлення права власності на земельну ділянку та таке право у них наразі ще наявне.

Враховуючи вищевикладене, господарський суд дійшов висновку, що в даному випадку за позовною вимогою про повернення земельних ділянок державі в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області відбулось звернення прокурора в інтересах неналежного позивача, оскільки спірні земельні ділянки наразі не відносяться ані до комунальної, ані до державної власності, а тому, приймаючи до уваги в тому числі висновки Верховного Суду у складі колегії суддів КГС ВС у постанові від 17.04.2024 у справі №916/2497/23, встановлення вказаних обставин має наслідком відмову у задоволенні вказаної позовної вимоги про повернення земельних ділянок за результатом розгляду справи по суті, а отже у задоволенні вказаної позовної вимоги судом відмовляється.

Іншого учасниками справи не доведено.

Інші наявні в матеріалах справи документи вищевикладених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за задоволеними позовними вимогами у розмірі 48312 грн. покладаються на відповідача-1 та відповідача-2 навпіл, а судові витрати за позовною вимогою, за якою судом відмовлено у задоволенні позову, у розмірі 2684 грн. - покладаються судом на прокуратуру.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1.Позовні вимоги Керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та Головного управління Держгеокадастру в Одеській області - задовольнити частково.

2.Визнати незаконним та скасувати розпорядження Подільської районної державної адміністрації №103/18 від 07.02.2018 Про передачу в оренду СВК Дружба народів нерозподілених (невитребуваних) земельних часток (паїв) на території Куяльницької сільської ради.

3.Визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №1640-VІІ від 14.02.2019 Про надання згоди на заміну сторони орендодавця у зобов`язаннях за договором оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та укладення додаткової угоди про внесення змін до договору.

4.Визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №4380-VII від 20.02.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди.

5.Визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №4535-VІІ від 28.05.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди.

6.Визнати незаконним та скасувати рішення Куяльницької сільської ради №63-VІІІ від 09.12.2020 Про внесення змін до договору оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 на території Куяльницької сільської ради та укладання додаткової угоди до договору оренди.

7.Визнати недійсними договір оренди земельної частки (паю) №13/01-17 від 07.02.2018 та додаткові угоди до нього №16/01-17 від 13.08.2018, №24/01-17 від 23.08.2018, №29/01-17 від 04.09.2018, №44/01-17 від 03.10.2018, №48/01-17 від 06.11.2018, №52/01-17 від 11.12.2018, №53/01-17 від 19.12.2018, №54/01-17 від 27.12.2018, №1 від 15.02.2019, №2 від 21.02.2020, №11 від 29.05.2020, №20 від 10.12.2020.

8.Стягнути з Сільськогосподарського виробничого кооперативу Дружба Народів (66332, Одеська обл., Подільський р-н, с. Нестоїта, ) на користь Одеської обласної прокуратури (65026, Одеська обл., м. Одеса, вул. Пушкінська, буд. 3, ) 24156 /двадцять чотири тисячі сто п`ятдесят шість/ грн. судового збору.

9.Стягнути з Подільської районної державної адміністрації Одеської області (66300, Одеська обл., м. Подільськ, пр-т Шевченка, буд. 2, ) на користь Одеської обласної прокуратури (65026, Одеська обл., м. Одеса, вул. Пушкінська, буд. 3, ) 24156 /двадцять чотири тисячі сто п`ятдесят шість/ грн. судового збору.

10.В решті позову - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повний текст рішення складено 25 жовтня 2024 р.

Суддя Ю.С. Бездоля