ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2024 Справа № 917/1067/24

м. Полтава

Господарський суд Полтавської області у складі судді Пушка І.І., при секретарі судового засідання Білій І.М., розглянувши матеріали справи

за позовною заявою ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1

до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола, 2б, вул. Чорновола, 2 б, м. Полтава, 36003,

про призначення ліквідатора

Представники сторін:

від позивача: Мірошниченко Є.О., Бойченко В.П. (адвокат);

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Господарського суду Полтавської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» (відповідач, ОСББ) про призначення ліквідатора.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що призначений рішенням Господарського суду Полтавської області ліквідатор ОСББ Гермаш І.М. помер, тому неможливо провести ліквідаційну процедуру відповідача.

Позивач посилається на те, що порушені його права як є власника квартири в будинку за адресою: АДРЕСА_2 ; а також зазначає, що як військовий пенсіонер має достатньо часу для вирішення проблем співвласників та виконання функцій ліквідатора, тому просить суд призначити його ліквідатором Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б».

Ухвалою від 12.07.2024 суд прийняв вказану позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження; призначив підготовче засідання у справі на 13.08.2024 об 11:00 год.; викликав учасників справи у підготовче засідання, визнавши їх явку обов`язковою; встановив процесуальні строки сторонам для подання заяв по суті справи.

Відповідач відзиву на позов не надав. У зв`язку з цим, відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвалою від 13.08.2024 суд продовжив строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання у справі на 26.09.2024 о 10:30 год.

23.08.2024 до суду надійшла заява позивача про ознайомлення з матеріалами справи (вх. № 11299). Позивач був ознайомлений з матеріалами справи 09.09.2024 (а.с. 63).

05.09.2024 від позивача надійшла заява про відвід судді (вх. № 11747).

Ухвалою від 09.09.2024 Господарський суд Полтавської області у складі судді Пушка І.І. визнав необґрунтованим відвід, заявлений позивачем та передав матеріали справи для визначення автоматизованою системою судді, який вирішуватиме питання про відвід, у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 ГПК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2024 призначено суддю для розгляду заяви про відвід у справі № 917/1067/24 - ОСОБА_2 .

Ухвалою від 10.09.2024 Господарський суд Полтавської області у складі судді Киричука О.А. відмовив у задоволенні заяви про відвід судді Пушка І.І. у справі № 917/1067/24.

10.09.2024 від позивача надійшла заява про надання аудіо-запису протоколу судового засідання від 13.08.2024 (вх. № 11907). Позивач отримав диск з файлами аудіо-запису судового засідання від 13.08.2024 у справі № 917/1067/24 13.09.2024 (а.с. 81).

17.09.2024 до суду надійшли зауваження позивача на протокол судового засідання (вх. № 12216).

Ухвалою від 18.09.2024 суд поновив позивачу процесуальний строк на подання зауважень до протоколу судового засідання від 13.08.2024 у справі № 917/1067/24 та відхилив зауваження позивача на вказаний протокол судового засідання.

25.09.2024 від позивача надійшла заява, у якій він просив суд не направляти процесуальні документи особам, які не є учасниками даного судового провадження ( ОСОБА_3 ), та пришвидшити розгляд справи, оскільки даний позов має соціальне значення для співвласників багатоквартирного будинку (вх. № 12713).

Крім цього, 25.09.2024 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, надання матеріалів справи для ознайомлення та надання відповідачу додаткового строку для подання відзиву на позов та зустрічного позову (вх. №12714). У поданому клопотанні, підписаному головою правління ОСББ "Чорновола 2б" Іриною Добродомовою, відповідач зазначає, що ОСББ "Чорновола 2б" не отримувало позовної заяви з додатками, відповідач заперечує проти позову та проти кандидатури Мірошниченка Є.О. щодо призначення його ліквідатором. Також відповідач зазначив, що планує подання зустрічного позову у даній справі чи окремого позову про призначення ліквідатора для закінчення ліквідаційної процедури ОСББ.

Також відповідач повідомив, що про дану справу голова правління дізналась, отримавши ухвалу Господарського суду Полтавської області від 18.09.2024 у справі № 917/1067/24 23.09.2024.

Позивач у підготовчому засіданні 26.09.2024 проти клопотання відповідача заперечував, посилаючись на те, що ОСОБА_3 не має повноважень представляти інтереси ОСББ "Чорновола 2б".

Також у підготовчому засіданні 26.09.2024 представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої представник позивач уточнив, що позивачем у позовній заяві заявлена одна вимога немайнового характеру - про призначення ліквідатора. Вказану заяву суд прийняв до розгляду.

Ухвалою від 26.09.2024 суд відхилив клопотання відповідача (вх. № 12714 від 25.09.2024) про відкладення розгляду справи, закрив підготовче провадження у справі № 917/1067/24, призначив справу до судового розгляду по суті на 17.10.2024 о 10:30 год., викликав представників учасників справи у судове засідання та визнав їх явку обов`язковою.

30.09.2024 до суду надійшли зауваження позивача на протокол судового засідання від 26.10.2024 (вх. № 12892).

Ухвалою від 01.10.2024 суд відхилив зауваження позивача на протокол судового засідання від 26.10.2024.

04.10.2024 від голови правління ОСББ "Чорновола 2Б" Добродомової І.В. надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи (вх. № 13207). 08.10.2024 ОСОБА_3 ознайомилася з матеріалами справи, про що зробила відмітку на власній заяві (а.с. 128).

14.10.2024 від позивача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи (вх. № 13596). В цей же день позивач ознайомився з матеріалами справи, про що зробив відмітку на заяві (а.с. 150).

До початку розгляду справи по суті, 14.10.2024 до суду надійшла заява позивача про долучення до матеріалів справи копій документів, які підтверджують його фах, освіту та кваліфікацію (вх. № 13597). До заяви долучено копії диплома та військового квитка позивача.

Приписами ст. 42 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, заяви, клопотання, надавати пояснення суду, свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно з ч. 2 ст. 80 ГПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Копії додаткових доказів подані позивачем до суду після закриття підготовчого провадження у справи, тобто із пропуском процесуального строку.

Відповідно до ч. 8 ст. 80 ГПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Позивачем не заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання додаткових доказів.

У зв`язку з цим в судовому засіданні 17.10.2024 суд відхилив клопотання позивача про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, доданих до зауважень позивача на протокол судового засідання від 26.10.2024 (вх. № 12892) та до заяви позивача від 14.10.2024 (вх. № 13597).

15.10.2024 до суду надійшла заява ініціативної групи співвласників ОСББ "Чорновола 2Б" про долучення до матеріалів справи протоколу зборів ініціативної групи співвласників ОСББ "Чорновола 2Б" від 13.10.2024 та додатку до протоколу (вх. № 13704).

Згідно ч. 3 ст. 74 ГПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Оскільки ініціативна група співвласників ОСББ "Чорновола 2Б" не є учасником справи № 917/1067/24, суд в судовому засіданні 17.10.2024 не прийняв до розгляду заяву ініціативної групи співвласників ОСББ "Чорновола 2б" про долучення документів до матеріалів справи.

В судове засідання 17.10.2024 представник відповідача не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Згідно ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

В судовому засіданні 17.10.2024 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Під час розгляду спору по суті судом встановлені наступні фактичні обставини.

Господарським судом Полтавської області 31.10.2019 було ухвалено рішення у справі № 917/971/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСББ «Чорновола 2б» (відповідача) про визнання недійсним та скасування рішень, припинення юридичної особи. Зазначеним рішенням, зокрема, визнано недійсним рішення, оформлене протоколом № 1 установчих зборів Об`єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: 36000, м. Полтава, вул. В.Чорновола, 2Б, від 18.12.2016; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» (, 36000, м. Полтава, вул. В.Чорновола, 2Б).

Підставою для прийняття вказаного рішення стало встановлення судом факту, що на момент прийняття рішення про створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2Б» у багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_2 вже було створено і діяло Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1».

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.04.2020 значене рішення залишено без змін.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 10.09.2020 у справі № 917/805/20 було задоволено позов ОСОБА_4 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б», призначено ліквідатором Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» (вул. Чорновола, 2Б, м. Полтава, 36003, ) ОСОБА_4 (позивача) та встановлено строк для заявлення кредиторами своїх вимог - 6 місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

Зазначене вище рішення не оскаржувалось в апеляційному порядку та набрало законної сили.

Відомості про ОСОБА_4 як ліквідатора Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 21). Також в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зазначено, що відповідач знаходиться в стані припинення з 19.10.2020 на підставі судового рішення від 31.10.2019 по справі №917/971/19, строк заявлення вимог кредиторів до 20.04.2021.

30.11.2021 ліквідатор ОСББ «Чорновола 2б» Гермаш Ігор Миколайович помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, доданою позивачем до позовної заяви (а.с. 9).

ОСОБА_1 (позивачу) на праві власності належить квартира АДРЕСА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданим Головним управлінням з питань житлово-комунального обслуговування населення від 06.12.2002 за № 854 (а.с. 13), оригінал якого був оглянутий судом в підготовчому засіданні 13.08.2024.

Позивач вважає порушеними свої права власника квартири у багатоквартирному будинку внаслідок фактичного незавершення ліквідаційної процедури відповідача та просить суд призначити його ліквідатором Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б».

Під час розгляду спору по суті судом приймається до уваги наступне.

Згідно зі статтею 385 Цивільного кодексу (далі ЦК) України власники квартир для забезпечення експлуатації багатоквартирного житлового будинку, користування квартирами та спільним майном житлового будинку можуть створювати об`єднання власників квартир (житла). Таке об`єднання може бути створено також власниками житлових будинків. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту й закону.

Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11. 2001 № 2866-III (далі Закон № 2866-III) визначає об`єднання співвласників багатоквартирного будинку як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна та управління, утримання і використання спільного майна (ст. 1 Закону № 2866-III).

Відповідно до ч.1 статті 4 Закону № 2866-III, об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Отже, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до п. 3 частини першої ст. 20 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Тобто спір між співвласником нерухомого майна - членом ОСББ та самим ОСББ, який пов`язаний зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності ОСББ, є подібним до корпоративного спору та підлягає вирішенню господарським судом.

Відповідна правова позиція була викладена, зокрема, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2020 по справі № 473/2005/19.

Частиною 3 ст. 4 Закону № 2866-III передбачено, що в одному багатоквартирному будинку може бути створено тільки одне об`єднання співвласників.

П. 2 ч. 1 ст. 110 ЦК України встановлює, що юридична особа ліквідується, зокрема, за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, за позовом учасника юридичної особи або відповідного органу державної влади.

Зазначені обставини стали підставою для припинення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» (відповідача) шляхом ліквідації за рішенням Господарського суду Полтавської області у справі № 917/971/19, яке набрало законної сили.

Однією з основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення (ч. 1 ст. 129 Коснтитуції України).

Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України (ч. 1 ст. 326 ГПК України).

Учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється (ч. 3 ст. 105 ЦК України).

Як було встановлено судом, ліквідатор Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» Гермаш І.М., призначений рішенням Господарського суду Полтавської області від 10.09.2020 по справі № 917/805/20, помер.

Докази призначення учасниками юридичної особи (відповідача) або судом іншого ліквідатора надані суду не були.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).

Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку (ч. 2 ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).

Під управлінням багатоквартирним будинком розуміється вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку (п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).

Незавершення процедури ліквідації ОСББ (відповідача) створює ситуацію правової невизначеності, що, в свою чергу, порушує інтереси позивача як співвласника спільного майна багатоквартирного будинку в сфері здійснення ефективного управління відповідним майном, а також порушує його інтерес щодо правомірного очікування фактичного виконання судового рішення про припинення відповідача як юридичної особи.

Судом приймається до уваги, що з моменту набрання законної сили судовим рішенням про припинення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» як юридичної особи пройшло більше, ніж чотири з половиною роки; з моменту смерті призначеного судом ліквідатора Гермаша І.М. пройшло майже три роки.

Враховуючи викладене, фактичне невиконання судового рішення про припинення відповідача як юридичної особи носить довготривалий характер.

Водночас, суд констатує, що відповідачем протягом довготривалого періоду не було вчинено будь-яких дій, спрямованих на призначення іншого ліквідатора після смерті Гермаша І.М.

Згідно зі статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права.

У справі «Христов проти України» (рішення від 19 лютого 2009 року, заява № 24465/04) ЄСПЛ наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа «Брумареску проти Румунії»).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

Охоронюваний законом інтерес це прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам (п.1 рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004).

Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ГПК України, юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ч.ч. 1, 2 ст. 5 ГПК України).

В підготовчому засіданні 26.09.2024 позивач пояснив, що йому відомі та зрозумілі права та обов`язки ліквідатора юридичної особи, визначені чинним законодавством України, а також повідомив, що у нього відсутній будь-який конфлікт інтересів з відповідачем.

З урахуванням обставин справи, встановлених судом, суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що задоволення позовних вимог про призначення його ліквідатором юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» (відповідача) є ефективним способом захисту інтересів позивача у спірних правовідносинах.

В зв`язку з викладеним, позовні вимоги про призначення ліквідатора визнаються судом обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 10.09.2020 по справі № 917/805/20, яке набрало законної сили, було встановлено строк для заявлення кредиторами своїх вимог - 6 місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи, що відображено в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідно до відомостей, внесених до ЄДРПОУ, строк заявлення вимог кредиторів відповідача закінчився 20.04.2021, тобто в період, коли обов`язки ліквідатора Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2б» виконував Гермаш І.М.

В зв`язку з викладеним, у суду відсутні підстави для повторного призначення строку заявлення вимог кредиторів відповідно до ч. 3 ст. 105 ЦК України, оскільки повторне призначення відповідного строку не передбачено зазначеною нормою ЦК України.

Згідно з частинами 3, 4 ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

В процесі розгляду справи судом було прийнято, досліджено та надано оцінку всім наявним в матеріалах справи доказам, надано можливість сторонам обґрунтувати свої правові позиції щодо позову.

З урахуванням обставин справи, встановлених судом, заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить із наступного.

Відповідно до ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Як свідчить судова практика Верховного Суду, вирішуючи питання про види витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають відшкодуванню, суд керується, зокрема, положеннями частини другої статті 126 ГПК України і статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч.1 ст.126 ГПК України).

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Отже, розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань, з урахуванням складності справи, кваліфікації, досвіду і завантаженості адвоката та інших обставин. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. У разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу й обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання) розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю.

При цьому, адвокатський гонорар може існувати в двох формах - фіксований розмір та погодинна оплата. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки, підставою для виплати гонорару, який зазначено як погодинну оплату, є кількість годин помножена на вартість такої години того чи іншого адвоката у залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 07.09.2020 у справі № 910/4201/19).

Отже, діяльність адвоката є оплачуваною працею і така оплата у вигляді гонорару здійснюється на підставі укладеного між адвокатом та його клієнтом договору про надання правової допомоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 124 ГПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

У позовній заяві позивачем зазначено, що він очікує понесення витрат на правничу допомогу у розмірі 5 000 грн.

Разом з тим, позивачем не вказано, яким чином було визначено орієнтовний розмір витрат на правничу допомогу, чи буде надана відповідна правова допомога саме адвокатом та яким саме; чи є вказана сума гонораром адвоката у фіксованому розмірі, або вона складається з вартості окремих послуг; не зазначено перелік послуг адвоката, які мають бути надані по справі, вартість години роботи адвоката, кількість годин, які орієнтовно будуть витрачені адвокатом на надання певної послуги.

В позовній заяві відсутнє посилання на договір, укладений з адвокатом, і такий договір не додавався до позовної заяви.

За таких обставин, суд констатує, що саме по собі зазначення позивачем у позові про те, що очікуваний розмір витрат на правову допомогу складає 5 000 грн, не є розрахунком суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи в розумінні ч. 1 ст. 124 ГПК України.

Згідно ч. 2 ст. 124 ГПК України, у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат, суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Враховуючи вищевказане, суд відмовляє у відшкодуванні судових витрат позивача на професійну правничу допомогу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, у спорах, що виникають при укладенні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи задоволення судом позову, судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 86, 129, 232, 233, 236-241 ГПК України

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Призначити ліквідатором Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б (вул. Чорновола, 2Б, м. Полтава, 36003, ) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; код РНОКПП НОМЕР_1 ; дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

3. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2б (вул. Чорновола, 2Б, м. Полтава, 36003, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ) 3028,00 грн судового збору.

4. Копії рішення направити сторонам.

Повний текст рішення складено та підписано 25.10.2024.

Згідно із ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Східного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 256 - 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.І. Пушко