ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

28.10.2024м. ДніпроСправа № 904/4520/24
Суддя Дупляк С.А., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1

до Обслуговуючого кооперативу "Автогаражний кооператив "Жигулі-1"

про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до господарського суду з позовною заявою від 14.10.2024 за вих. №б/н до 1. Обслуговуючого кооперативу "Автогаражний кооператив "ЖИГУЛІ-1" (далі - відповідач-1), 2. ОСОБА_2 (далі - відповідач-2), у якій просить визнати незаконним та скасувати рішення загальних зборів обслуговуючого кооперативу «Автогаражний кооператив «Жигулі-1», про прийняття гаражного боксу № НОМЕР_1 на баланс кооперативу, відповідно до протоколу загальних зборів обслуговуючого кооперативу «Автогаражний кооператив «Жигулі-1» №1 від 02.11.2014 року.

Судові витрати позивач просить покласти на відповідача-1.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/4520/24 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича , що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2024.

Ухвалою від 15.10.2024 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, про які зазначено в тексті ухвали, протягом трьох днів з дня вручення цієї ухвали.

Через відділ документального забезпечення 22.10.2024 від позивача надійшов лист від 22.10.2024 за вих. №б/н про виконання ухвали суду, до якого останній додає позовну заяву у новій редакції та клопотання про залучення третьої особи.

Господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви з огляду на таке.

(1) Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2, ст. 174 ГПК України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з довідкою Господарського суду Дніпропетровської області про доставку електронного листа документ в електронному вигляді "ст. 174 ч.1 Залишення позовної заяви без руху" від 15.10.2024 у справі №904/4520/24 (суддя Дупляк Степан Анатолійович) було доставлено до електронного кабінету Адвокат Журікова Ірина Вікторівна 15.10.2024 о 19 год 10 хв.

Згідно з довідкою Господарського суду Дніпропетровської області про доставку електронного листа документ в електронному вигляді "ст. 174 ч.1 Залишення позовної заяви без руху" від 15.10.2024 у справі №904/4520/24 (суддя Дупляк Степан Анатолійович) було доставлено до електронного кабінету Адвокатське об`єднання "Круглий та партнери" 15.10.2024 о 19 год 10 хв.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 ГПК України якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 4 ст. 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Беручи до уваги, що 15.10.2024 є днем ухвалення рішення суду, а судове рішення відповідно до ч. 6 ст. 242 ГПК України вважається врученим відповідачу 16.10.2024, то з 16.10.2024 розпочався відлік триденного строку, встановленого для усунення недоліків ухвали, який тривав до 21.10.2024 включно.

Як зазначалось вище, позивач 22.10.2024 звернувся до суду з відповідним листом про виконання ухвали суду.

Таким чином, позивач не надав жодний доказів, які саме перешкоди, унеможливлювали позивачу усунути недоліки у строк до 21.10.2024, а тому строк на усунення недоліків ухвали вважається пропущеним.

Відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

(2) 22.10.2024 позивач звернувся до суду із заявою про усунення недоліків, до якої долучив позовну заяву в новій редакції.

Позивач визначив інший склад учасників.

Позивач фактично відмовився від позову до відповідача-2 - ОСОБА_2 та вказав останнього як третю особу.

За змістом принципу диспозитивності господарського судочинства, закріпленого у статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Однак суд звертає увагу, що питання про прийняття судом заяв про відмову від позову, зміну предмету чи підстав позову, зменшення/збільшення позовних вимог, заяв про уточнення позовних вимог, у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України, вирішуються судом після прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

При цьому суд відзначає, що за приписами ст. 191 ГПК України до ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Суд не приймає відмову позивача від позову, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Таким чином саме лише подання позивачем відмови від позову чи частини позовних вимог не передбачає того, що такі вимоги автоматично не є предметом спору, оскільки відмова від позову вважається вчиненою лише з моменту прийняття її судом та постановлення відповідної ухвали про закриття провадження.

Постановленню такої ухвали має передувати вчинення судом певних процесуальних дій, зокрема, роз`яснення сторонам наслідків відповідних процесуальних дій, перевірка того, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення тощо.

Відтак суд не може у зв`язку із відмовою позивача від позову (частини позовних вимог) закрити провадження у справі, яке ще не було відкрито.

Відповідно до ст. 48 ГПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Також суд звертає увагу на те, що питання усунення недоліків позовної заяви визначається на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі. Подальші заяви, у тому числі про часткову відмову від позову, про заміну відповідача, про залучення співвідповідача тощо підлягають розгляду після відкриття провадження у справі.

Такий висновок зроблений судом також із врахуванням судової практики, викладеної, зокрема в ухвалах Господарського суду Дніпропетровської області від 09.06.2022 у справі №904/1221/22, від 18.10.2022 у справі №904/1535/22, від 26.05.2022 у справі №904/9802/21, від 01.06.2022 у справі №904/348/22, від 17.05.2022 у справі №904/352/22, від 12.06.2023 у справі №904/2932/23 тощо.

Між тим, на стадії вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі або повернення позовної заяви після постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без руху з підстав, вказаних в ухвалі суду, суд вирішує єдине питання - чи були усунуті позивачем недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, подання позивачем заяви про відмову від позовних вимог, про заміну відповідача чи про залучення співвідповідача не є усуненням недоліків позовної заяви, про які прямо зазначено в ухвалі господарського суду про залишення позовної заяви без руху, а фактично змінено позовну заяву, яку суду слід знову оцінювати з формальних підстав.

Такого ж висновку дійшов Центральний апеляційний господарський суд у постанові від 30.01.2024 у справі №904/5498/23.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак, позивач в заяві про усунення недоліків жодних позовних вимог до визначеного ним у позовній заяві від 14.10.2024 за вих. №б/н до відповідача - ОСОБА_2 так і не виклав.

Як зазначалось вище, позивачем було фактично подано нову позовну заяву, що не допускається до відкриття провадження у справі.

Враховуючи вище викладене, позовна заява та додані до неї документи підлягають поверненню.

Повернення позовної заяви не є позбавленням права на доступ до правосуддя, та не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду.

Керуючись частиною 4 статті 174, статтею 234 ГПК України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву від 14.10.2024 за вих. №б/н та додані до неї документи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (тобто 28.10.2024).

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 ГПК України.

Додаток (для позивача): позовна заява від 14.10.2024 за вих. №б/н з додатками.

Суддя С.А. Дупляк