ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року Справа № 906/841/24

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Філіпова Т.Л., суддя Бучинська Г.Б. , суддя Василишин А.Р.

секретар судового засідання Гладка Л.А.

за участю представників сторін:

заявник: Опанасюк С.П.

відповідач: Фукс А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024р. у справі №906/841/24, постановлену суддею Соловей Л.А.

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" від 06.08.2024 р.

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал"

про забезпечення позову до відкриття провадження у справі №906/841/24

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024 р. заяву представника ТОВ "Фірма "Поліські Зорі" від 06.08.2024 про вжиття заходів забезпечення позову до подання позову задоволено. Накладено арешт на нежиле приміщення (магазин) (літ.А) загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 62, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер об`єкта за РПВН: 2110235. Стягувач Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" (вул.Івана Сльоти, 62, м.Житомир, Житомирська обл., 10024, ). Боржник - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" (Євгена Коновальця, будинок 36, 4 поверх літ.Д, нежиле приміщення 45 Г, 1 групи прим, м.Київ, 01133, ).

Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду Житомирської області у справі №906/841/24, Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" звернулося до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" задовольнити. Ухвалу Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024р. у справі №906/841/24 скасувати повністю, ухвалити нове рішення, яким в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" про забезпечення позову - відмовити повністю. Розгляд апеляційної скарги здійснювати за участю сторін.

Ухвалами Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.09.2024 р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024р. у справі №906/841/24, розгляд апеляційної скарги призначено на 10.10.2024 р..

17.09.2024р. в системі "Електронний суд" була сформована заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 23.09.2024 р. Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі №906/841/24 - задоволено.

30.09.2024р. в системі "Електронний суд" була сформована заява представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 01.10.2024 р. клопотання представника ТзОВ "Фірма "Поліські Зорі" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі №906/841/24 задоволено.

30.09.2024 в системі «Електронний суд» представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" сформовав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить у задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024 у справі №906/841/24 відмовити.

В судовому засіданні 10.10.2024 р. представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" підтримав доводи апеляційної скарги та надав додаткові пояснення по суті апеляційної скарги просить ухвалу Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024р. у справі №906/841/24 скасувати повністю, ухвалити нове рішення, яким в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" про забезпечення позову - відмовити повністю.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" в судовому засіданні заперечив проти доводів апеляційної скарги відповідача, вважає що ухвала Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024 р. прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування вказаної ухвали.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, наявні в ній докази, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, Північно-західний апеляційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

1.Зміст ухвали суду першої інстанції.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024 р. у справі №906/841/24 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" про забезпечення позову задоволено. Суд першої інстанції вказав на те, що оскільки відповідач незважаючи на чинне рішення Господарського суду Житомирської області у справі 296/10422/18, вчинив дії з набуття у свою власність спірного майна, у зв`язку з чим наявні обґрунтовані сумніви щодо збереження його в теперішньому вигляді до розгляду справи по суті та як наслідок забезпечення виконання рішення суду. Також, суд звернув увагу на те, що відчуження у будь-який спосіб майна призведе до зміни власника, а тому у випадку задоволення позову позивач не отримає бажаного результату, оскільки буде змушений знову звертатися до суду за захистом своїх порушених прав до нового власника майна. Отже, у випадку відчуження майна позивач не зможе захистити свої права в межах одного судового провадження. Враховуючи можливість вчинення ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" дій, спрямованих на подальше відчуження об`єкта нерухомості, аргументи заявника про можливість проведення чергової перереєстрації прав на майно є обґрунтованими.

2.Узагальнені доводи апеляційної скарги та заперечення щодо неї інших учасників справи.

В апеляційній скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" зазначає, що з мотивувальної частини оскаржуваної ухвали вбачається, що суд першої інстанції прийшов до висновку про необхідність застосування заходів забезпечення позову, виключно на підставі наявності самого факту Реєстрації права власності за ТОВ "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", законність якого тільки буде розглядатись після подання позову. Крім того, ще не розглянувши спір по суті суд зробив висновок про те, що незважаючи на чинне рішення Господарського суду Житомирської області у справі 296/10422/18, ТОВ "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", вчинив дії з набуття у свою власність спірного майна».

Однак, апелянт вказує на те, що у рішенні Господарського суду Житомирської області у справі №296/10422/18 відсутній висновок про неможливість в майбутньому здійснювати своє право на задоволення вимог Іпотекодержателя (ТОВ «ФК «Фінтайм Капітал») за іпотечним Договором.

Вказаний висновок суду першої інстанції викликає сумніви в неупередженості суду та об`єктивності підстав для винесення оскаржуваної ухвали. В рамках справи №296/10422/18 розглядалась виключно законність реєстраційної дії при реєстрації права власності за Іпотекодержателем, яка здійснена 03.07.2018р.

Отже, обґрунтування позивачем заяви про забезпечення позову тим, що враховуючи рішення суду (справа №296/10422/18) у відповідача відсутнє право вимоги є абсолютно безпідставним і відповідно оскаржувана ухвала про забезпечення позову є такою що прийнята без належних на те підстав.

Позивач в своїй заяві, та суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, не зазначили, в чому саме може полягати істотне ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Враховуючи той факт, що в усталеній практиці Верховного суду вказується, що в разі визнання реєстраційної дії неправомірною та її скасування немає необхідності у визнанні подальших правочинів про відчуження недійсними, для цього позивачем заявляється вимога про віндикацію, що і зазначено позивачем в заяві про забезпечення.

Отже, арешт майна в даному випадку не може бути виправданим, оскільки по перше відсутні підстави для забезпечення позову, і по-друге, вказане рішення, в разі задоволення позову, реалізується незалежно від власника майна шляхом реєстрації права власності за позивачем.

Заперечуючи доводи апеляційної скарги Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" у відзиві вказує на те, що апеляційна скарга є безпідставною, а оскаржувана ухвала відповідає вимогам законності та обґрунтованості, а отже підлягає залишенню без змін.

Зокрема, у апеляційній скарзі не наведено конкретних норм процесуального та матеріального права, які порушені судом першої інстанції, а позиція скаржника зводиться до суб`єктивної незгоди з прийнятим рішенням.

Наведені висновки суду не спростовані аргументами апеляційної скарги. Доводів щодо неспівмірності та неадекватності заходів забезпечення позову апелянтом не заявлено. Місцевий господарський суд не робив жодних висновків про обставини, що входять до предмету доказування по суті справи та про обґрунтованість самого позову, який на момент розгляду заяви про забезпечення позову ще не був поданий.

Таким чином, оскаржувана ухвала повністю відповідає вимогам ГПК України та усталеній судовій практиці.

3. Обставини, встановлені судом апеляційної інстанції.

06.08.2024 до Господарського суду Житомирської області надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" про вжиття заходів забезпечення позову до пред`явлення позову.

У вказаній заяві заявник зазначає, що позивачем готується позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", державного реєстратора Високівської сільської ради Житомирського району Богуша Олександра Васильовича, третя особа без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_1 про:

- визнання відсутнім у ТОВ "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" права кредитора (іпотекодержателя) у зобов`язанні, встановленому Договором іпотеки №575-005/08Ф, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антиповою І.В. 24.10.2008 року за реєстром №6503, укладеним між іпотекодержателем Акціонерним комерційним банком "Правекс - Банк" та іпотекодавцем ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ";

- визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №74451866 від 06.08.2024 року, прийняте державним реєстратором Високівської сільської ради Житомирської області Богушем Олександром Васильовичем щодо державної реєстрації права власності за ТОВ "Фінансова компанія "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" на нежиле приміщення (магазин), (літ.А) загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 6 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

- витребування з незаконного володіння ТОВ "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" на користь ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" нежиле приміщення (магазин), (літ.А), загальною площею 650,7кв.м., що знаходиться за адресою м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 62, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

Заявник просить суд накласти арешт на нежиле приміщення (магазин) (літ.А) загальною площею 650,7кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 62, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер об`єкта за РПВН: 2110235.

В обґрунтування заяви зазначає, що ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" є власником нежилого приміщення (магазин), (літ.А), загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 62 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер об`єкта в РПВН 2110235).

На підставі договору іпотеки №575-005/08Ф, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Антиповою І.В. 24.10.2008 за реєстром №6503, ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" передало вищевказане приміщення в заставу АКБ "ПРАВЕКС-БАНК", як забезпечення боргових зобов`язань позичальника ОСОБА_1 за договором про відкриття кредитної лінії №575-005/08Ф від 24.10.2008 року, що укладений нею з АКБ "ПРАВЕКС-БАНК".

26.05.2017 між ПАТ КБ "ПРАВЕКС-БАНК" (продавець) та TOB "ФК "АВІСТАР" (покупець) укладено договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого TOB "ФК "АВІСТАР" набуло право вимоги за кредитними договорами, зокрема, за договором про відкриття кредитної лінії №575-005/08Ф від 24.10.2008 та договором іпотеки №575-005/08Ф від 24.10.2008.

13.03.2018 між TOB "ФК "АВІСТАР" та TOB "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" укладено договір купівлі-продажу прав вимог №13032018/3 та договір відступлення прав вимоги за іпотечними договорами, відповідно до яких "ФК "АВІСТАР" (продавець, первісний іпотекодержатель) відступило TOB "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" (покупець, новий іпотекодержатель) права вимоги за кредитними договорами №575-005/08Ф від 24.10.2008, №575-006/08Р від 24.10.2008 та договором іпотеки №575-005/08Ф від 24.10.2008.

26.06.2018 між TOB "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" (первісний кредитор) та ОСОБА_2 (новий кредитор) укладено договір про відступлення права вимоги №2606/18, за змістом якого ОСОБА_2 відступлено право грошової вимоги, що належить TOB "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" на підставі договору купівлі-продажу №13032018/3 від 13.03.2018.

03.07.2018 року державним реєстратором Житомирської обласної філії комунального підприємства "Центр державної реєстрації" Житомирської області Яцютою А.В. зареєстровано за ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" право приватної власності на нежиле приміщення (магазин) (літ.А), загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно договору купівлі-продажу від 26.07.2018 року ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" продало, а ТОВ "Фінансова взаємодопомога" купило вищевказане приміщення у свою власність.

Всі вищенаведені обставини встановлені рішеннями судів у справі №296/10422/18 за позовом ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" до державного реєстратора Житомирської обласної філії КП "Центр державної реєстрації" Житомирської області Яцюти А. В., ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ", ТОВ "Фінансова взаємодопомога", третя особа - ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Рішенням господарського суду Житомирської області від 26.09.2023 року у справі №296/10422/18, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 12.02.2024 та постановою Верховного суду від 15.05.2024:

- визнано протиправним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №41883596 від 03.07.2018, прийняте державним реєстратором Житомирської обласної філії комунального підприємства "Центр державної реєстрації" Житомирської області Яцютою Андрієм Владиславовичем щодо державної реєстрації права власності за ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" на нежиле приміщення (магазин), (літ.А) загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; витребувано з незаконного володіння ТОВ "ФІНАНСОВА ВЗАЄМОДОПОМОГА" на користь ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" нежиле приміщення (магазин), (літ.А), загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Під час розгляду справи №296/10422/18 судами встановлено, що зважаючи на договір про відступлення права вимоги №2606/18, укладений з ОСОБА_2 , ТОВ "ФК ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" не надало доказів наявності у нього права вимоги за кредитним договором №575-005/08Ф від 24.10.2008 до боржника та іпотекодержателя як було заявлено у вимозі до них щодо усунення порушень. ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" не довело своє право на зазначену у вимозі чи іншу суму, а відтак своє право на набуття права власності на спірне нерухоме майно.

На підставі рішення Господарського суду Житомирської області від 26.09.2023 року у справі №296/10422/18 ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" лише 03.04.2024 року було відновлене в Державному реєстрі речових прав як законний власник приміщення.

Однак, як стверджує заявник, у червні-липні 2024 року відповідач ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" та ТОВ "ФІНАНСОВА ВЗАЄМОДОПОМОГА" почали вчиняти активні дії з наміром повторно набути у свою власність спірне приміщення з посиланням на формальну наявність у відповідача ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" зареєстрованого права іпотекодержателя нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_1 .

Заявник вказує, що у справі №296/10422/18 діяли заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Житомирської області від 06.03.2023 року у вигляді арешту спірного приміщення, накладеного за заявою ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ".

Однак ухвалою від 12.07.2024 року Господарський суд Житомирської області задовольнив клопотання ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" від 03.07.2024 року та скасував арешт на спірне нерухоме майно, накладений в інтересах ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" в порядку забезпечення позову, згідно з ухвалою від 06.03.2023 року у справі №296/10422/18.

17.07.2024 року ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" подало апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Житомирської області 12.07.2024 у справі №296/10422/18 про скасування заходів забезпечення позову та в порядку, визначеному ч.9 ст.140 ГПК України, було вправі очікувати, що до моменту завершення апеляційного перегляду вказано ухвали, вжиті нею заходи забезпечення позову у вигляді арешту спірного приміщення, продовжуватимуть свою дію та слугуватимуть законною перепоною для перереєстрації речових прав на нього.

Однак з інформаційної довідки №389832756 від 06.08.2024 заявнику стало відомо, що державним реєстратором Високівської сільської ради Житомирської області Богушем Олександром Васильовичем на підставі рішення №74451866 від 06.08.2024 року належне ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ" нерухоме майно було зареєстроване на праві власності за ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ".

Враховуючи вищевикладені обставини, та зважаючи на протиправні дії ТОВ "ФК "ФІНТАЙМ КАПІТАЛ" щодо невизнання факту відсутності у нього права іпотекодержателя у зобов`язанні за договором іпотеки №575-005/08Ф, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антиповою І.В. 24.10.2008 за реєстром №6503, та заволодіння нерухомим майном ТОВ "ФІРМА ПОЛІСЬКІ ЗОРІ", заявник звернувся до Господарського суду Житомирської області із заявою про забезпечення позову до пред`явлення позову шляхом накладення арешту на нежиле приміщення (магазин) (літ.А) загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 62, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер об`єкта за РПВН: 2110235.

4. Правові норми, застосовані апеляційним судом до спірних правовідносин.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при його виконанні у випадку задоволення позову.

Відповідно до ст.136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з приписами п.1 ч.1 ст.137 ГПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Пункт 1 ч.1 ст.137 ГПК України розмежовує поняття майна та грошових коштів для цілей вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення на них арешту.

Положеннями ч.1 ст.190 ЦК України визначено, що майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.139 ГК України, майном у цьому Кодексі визнається сукупність речей та інших цінностей (включаючи нематеріальні активи), які мають вартісне визначення, виробляються чи використовуються у діяльності суб`єктів господарювання та відображаються в їх балансі або враховуються в інших передбачених законом формах обліку майна цих суб`єктів. Залежно від економічної форми, якої набуває майно у процесі здійснення господарської діяльності, майнові цінності належать до основних фондів, оборотних засобів, коштів, товарів.

5. Правова позиція апеляційного суду стосовно обставин справи і доводів апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, виходячи з аналізу положень чинного законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для скасування ухвали Господарського суду Житомирської області, при цьому врахувавши наступне.

Забезпечення позову - це вжиття заходів щодо охорони інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача (аналогічний висновок міститься у п.8.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 914/1570/20).

Згідно зі статтею 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Положення зазначеної норми пов`язують вирішення питання про забезпечення позову з обґрунтуванням обставин необхідності такого забезпечення в контексті положень статті 73 ГПК України, яке (забезпечення) застосовується в якості гарантії задоволення вимог позивача. Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитися за кількістю або погіршитися за якістю на момент виконання рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 та частин 2, 4, 14 статті 137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб. Не може бути накладено арешт на предмети, що швидко псуються. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Не допускається забезпечення позову шляхом накладення арешту на кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку.

Під час вирішення питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. У спорах майнового характеру про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії.

При цьому обґрунтування необхідності забезпечення позову покладається саме на позивача та полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам слід враховувати, що такими заходами не повинні застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Обранням належного заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із вимогами позивача, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

З урахуванням вимог, передбачених статтями 73, 74, 76 ГПК України, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Зі змісту норми пункту 1 частини 1 статті 137 ГПК України вбачається, що під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на грошові кошти або майно суд має виходити із того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватися та розпоряджатися грошовими коштами або майном, тому може застосуватися в справі, в якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (інше речове право) на майно, витребування (передачу) майна або про стягнення грошових коштів. При цьому піддані арешту грошові кошти обмежуються розміром позову та можливими судовими витратами, а арешт майна має стосуватися майна, яке належить до предмета спору, що свідчитиме про наявність зв`язку між конкретним (обраним позивачем) заходом забезпечення позову та предметом позовної вимоги (аналогічні правові висновки викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.01.2019 у справі №915/870/18 (зі спору майнового характеру), від 05.09.2019 у справі № 911/527/19 (зі спору майнового характеру)).

В свою чергу, в немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (наведену правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18).

Оскільки у цій справі Товариство звернулося до суду лише із заявою про накладення арешту на спірне нерухоме майно до подання позову, що відповідає заявленій пізніше позовній вимозі майнового характеру (витребування майна з чужого незаконного володіння), а в частині вимоги немайнового характеру (визнання протиправними дій державного реєстратора) не просило вжити якихось заходів забезпечення позову, то в цьому випадку суд першої інстанцій цілком правомірно обмежився дослідженням такої підстави вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття такого заходу як арешт майна, яке є предметом спору, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, та, як наслідок, не досліджував співвідносну з вимогами немайнового характеру підставу вжиття заходів забезпечення позову достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як встановлено апеляційним судом, звертаючись із заявою про забезпечення позову у справі до пред`явлення позову, Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі" просило суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлові будівлі (магазин) (літ.А) загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 62, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:000, номер об`єкта за РПВН: 2110235.

Обґрунтовуючи вказану заяву заявник вказує на те, що предметом спору у справі є вимоги про визнання відсутнім у Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" права кредитора (іпотекодержателя) у зобов`язанні, встановленому Договором іпотеки №575-005/08Ф, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антиповою І.В. 24.10.2008 року за реєстром №6503, укладеним між іпотекодержателем Акціонерним комерційним банком "Правекс - Банк" та іпотекодавцем Товариством з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі"; визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №74451866 від 06.08.2024 року, прийняте державним реєстратором Високівської сільської ради Житомирської області Богушем Олександром Васильовичем щодо державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" на нежиле приміщення (магазин), (літ.А) загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 6, а також витребування спірного майна з незаконного володіння ТОВ "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" на користь ТОВ "Фірма "Поліські Зорі".

Разом з тим, за даними з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №000 від 06.08.2024, 06.08.2024 проведено реєстраційну дію щодо права власності на нежиле приміщення (магазин), (літ.А) загальною площею 650,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м.Житомир, вул.Івана Сльоти, 62, згідно з записом власником вказаного приміщення є ТОВ "ФК "Фінтайм капітал". Документи подані для державної реєстрації: договір іпотеки, серія та номер:575-005/08Ф, виданий 24.10.2008, видавник: АТ "Правекс БАНК", ТОВ "Фірма поліські зорі"; договір відступлення права вимоги за іпотечними договорами, серія та номер: 374, виданий 13.03.2018, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко І.Л.

Виходячи з вище вказаного, ТОВ "ФК "Фінтайм капітал", вчинив дії з набуття у свою власність спірного майна, у зв`язку з чим наявні обґрунтовані сумніви щодо збереження його в теперішньому вигляді до розгляду справи по суті та як наслідок забезпечення виконання рішення суду.

Оцінивши дані доводи сторін, колегія суддів зазначає, що забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів.

Колегія суддів звертає увагу на те, що предметом позову у справі №906/841/24 є вимога позивача, в тому числі, про витребування майна із незаконного володіння відповідача, тобто дані вимоги мають ознаки віндикаційного позову та направлені на захист права володіння та користування майном, що належить позивачу.

Суд вказує, на те, що для захисту права власності у випадку незаконного відчуження майна, статтею 387 ЦК України закріплено право на витребування власником свого майна від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави ним заволоділа. Власник має право реалізувати своє право на захист шляхом звернення до суду з вимогою про витребування свого майна з чужого незаконного володіння. Позовами про витребування майна (віндикаційними позовами) захищається право володіння та користування майном, що належить власникові або іншій особі, яка отримала право володіння річчю на законних підставах. Отже, віндикаційний позов може бути пред`явлений власником або суб`єктом іншого речового права.

При цьому, у випадку, якщо відповідач заперечує проти позову з посиланням на те, що він є законним власником майна, то до кола обставин, що підлягають доказуванню за віндикаційним позовом, належить встановлення судом факту виникнення (набуття) позивачем права власності на спірне майно. Обов`язок доказування таких обставин покладається на позивача, в той час коли відповідач має право спростувати такі обставини (зазначена правова позиція міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 15.03.2023 у cправі №910/20600/21).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 04.07.2018 у справі №653/1096/16-ц вказала, що предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально визначеного майна, до особи, що незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.12.2022 р. у справі №914/2350/18 (914/608/20) також зауважила, що з метою унеможливлення неодноразового відчуження спірного майна існує інститут забезпечення позову (глава 10 розділу І ГПК України). У подібних спорах вжиття відповідних заходів забезпечення позову може не допустити подальше відчуження нерухомого майна, тим самим забезпечивши позивачу ефективну можливість захистити свої права без необхідності повторного звернення до суду.

Одночасно, суд приймає до уваги те, що із встановлених судом обставин вбачається вчинення відповідачем щодо спірного майна реєстраційних дій може в майбутньому призвести до протиправного позбавлення власності на майно (його частини) у позивача та створює припущення, що спірне майно вибуде із володіння заявника безпідставно.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що заява про вжиття заходів забезпечення позову ґрунтується на достатньо обґрунтованих припущеннях заявника, що невжиття зазначених заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Суд також, вказує на те, що арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна, тобто арешт майна є самостійним видом (способом) забезпечення позову, який за правовою сутністю обмежує право особи розпоряджатися спірним майном.

Колегія суддів звертає увагу, що відчуження у будь-який спосіб майна призведе до зміни власника, а тому у випадку задоволення позову позивач не отримає бажаного результату, оскільки буде змушений знову звертатися до суду за захистом своїх порушених прав до нового власника майна.

Отже, у разі якщо до закінчення розгляду цієї справи відповідачем буде відчужено спірне нерухоме майно та зареєстровано право власності на спірне нерухоме майно за іншою особою (яка не є учасником даного судового процесу) то позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах одного судового провадження за його позовом в цій справі без нових звернень до суду, що в свою чергу істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача та призведе до порушення права та охоронюваних законом інтересів іншої особи, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 20.03.2023 р. у справі №903/529/22.

Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що з огляду на обставини цієї справи, враховуючи, що кінцевою метою позову у цій справі є поновлення порушених прав, інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Поліські Зорі", застосування заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, безпосередньо пов`язано з предметом позову і такі заходи є обґрунтованими та адекватними.

При вжитті такого заходу власник майна не обмежується у правах володіння та користування своїм майном, та не позбавляється їх.

Вжитий місцевим господарським судом захід забезпечення позову, не має своїм наслідком будь-якого перешкоджання господарській діяльності учасників судового процесу та спрямований на запобігання ймовірним порушенням прав позивача, забезпечуючи збалансованість інтересів сторін.

Подібні правові висновки викладені Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 16.05.2023 р у справі № 906/151/23.

Отже, колегія суддів погоджується, що забезпечення позову у вигляді накладення арешту на об`єкт нерухомого майна має прямий зв`язок між обраним позивачем заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, оскільки накладення арешту має стосуватися лише майна, що є предметом спору.

Відтак, суд апеляційної інстанції, вважає обґрунтованим висновок суду про те, що наведені у заяві обставини, як підстави для застосування заходів забезпечення позову, відповідають принципам обґрунтованості і адекватності, забезпечуватимуть збалансованість інтересів сторін, доводять імовірність утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів.

Таким чином, судова колегія вважає, що місцевий господарський суд з достатньою повнотою дослідив усі обставини справи, надав належну оцінку представленим доказам, висновки суду не суперечать матеріалам справи, обставини, які мають значення по справі, судом встановлені вірно. Порушень норм матеріального та процесуального права не установлено.

6. Висновки за результатами апеляційного розгляду.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що в апеляційній скарзі не наведено достатніх та переконливих доводів, на підставі яких колегія суддів могла б прийти до висновку про помилковість ухвали суду першої інстанції.

Виходячи з положень статті 11 ГПК України, апеляційний суд виходить з того, що як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

Відтак, застосовуючи наведену практику Європейського суду, апеляційний суд вважає що, враховуючи зміст статті 269 ГПК України, надавши оцінку основним доводам апеляційної скарги, а також не встановивши в ухвалі суду першої інстанції неправильного застосування норм матеріального права в сукупності з відсутніми порушеннями норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування ухвали, прийшла до висновку про відсутність таких доводів, які б були оцінені як переконливі і достатні для скасування ухвали суду.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів за наслідком апеляційного перегляду приходить до висновку, що доводами апеляційної скарги висновків господарського суду не спростовано, підстав скасування чи зміни ухвали, передбачених ст.277-279 Господарського процесуального кодексу України не встановлено, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, ухвалу господарського суду - без змін.

Судові витрати зі сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги покладаються на апелянта згідно ст.129 ГПК.

Керуючись ст. ст. 271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал" на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 08.08.2024р. у справі №906/841/24 - залишити без задоволення, ухвалу Господарського суду Житомирської області - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції в порядку ст. 284 Господарського процесуального кодексу України набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у строк та в порядку встановленому статтями 287-289 ГПК України.

Матеріали оскарження ухвали від 08.08.2024 р. по справі №906/841/24 повернути Господарському суду Житомирської області.

Повний текст постанови складений "25" жовтня 2024 р.

Головуючий суддя Філіпова Т.Л.

Суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Василишин А.Р.