ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"24" жовтня 2024 р.м. ХарківСправа № 922/3764/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Шарко Л.В.

розглянувши заяву Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області від 23.10.2024 року про забезпечення позову

по справі за позовом : Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м. Харків

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія БНК", м. Суми, Приватного акціонернго товариства "Сумський завод продовольчих товарів", Сумська обл., Сумськиц р-н, с. Бездрик, ОСОБА_1 , м. Харків, Акціонерного товариства "Полтава-Банк", м. Полтава

3-я особа , яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідачів: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Попляк Олена Святославівна, м. Харків, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бінус Олена Олексіївна, м. Харків, приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Висєканцева Тетяна Сергіївна, м. Суми

про визнання договорів купівлі-продажу та іпотеки недійсними, скасування державної реєстрації та повернення майна

ВСТАНОВИВ:

Керівник Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області в інтересах держави в особі позивача Харківської міської ради Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК», відповідач 1, Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів», відповідач 2, ОСОБА_1 , відповідач 3, Акціонерного товариства «Полтава-Банк», відповідач 4, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Попляк Олена Святославівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Бінус Олена Олексіївна, приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Висєканцева Тетяна Сергіївна, в якому просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 28.03.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» (), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О. і зареєстрований в реєстрі за № 348, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв.м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- визнати недійсним іпотечний договір від 04.10.2021, укладений між Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» () та Акціонерним товариством «Полтава-Банк» (), скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права іпотеки Акціонерного товариства «Полтава-Банк» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв.м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: 60750087 від 04.10.2021, номер запису про іпотеку: 44299456);

- зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Сумський завод продовольчих товарів» () повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв.м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 28.03.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» (), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О. і зареєстрований в реєстрі за № 349, скасувавши у Державномуреєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв.м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- визнати недійсним іпотечний договір від 04.10.2021, укладений між Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» () та Акціонерним товариством «Полтава-Банк» (), скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права іпотеки Акціонерного товариства «Полатва-Банк» () на відповідний об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101)., рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: 60747623 від 04.10.2021, номер запису про іпотеку: 44297425;

-Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Сумський завод продовольчих товарів» () повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 18.04.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Попляк О.С. і зареєстрований в реєстрі за № 652., скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на 1/10 частки відповідного об`єкта нерухомого майна, а саме нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251);

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти 1/10 частки нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251);

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 18.04.2018, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () та Приватним акціонерним товариством «Сумський завод продовольчих товарів» (), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Попляк О.С. і зареєстрований в реєстрі за № 650, скасувавши у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності Приватного акціонерного товариства «Сумський завод продовольчих товарів» (), на 9/10 часток відповідного об`єкта нерухомого майна, а саме нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251);

- зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» () прийняти 1/10 частки нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 кв.м, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251).

Судові витрати по справі прокурор просить покласти на відповідачів.

Ухвалою суду від 24.10.24 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Підготовче засідання призначено на 22.11.2024 о 10:00.

23.10.24 прокурором до суду була подана заява про забезпечення позову, в якій він просить суд накласти арешт у формі заборони на відчуження, заборони на зміну, в тому числі поділу, об`єднання, зміни опису наступних об`єктів нерухомого майна:

- нежитлових приміщень цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- нежитлових приміщень цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251) до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили.

Заборонити Приватному акціонерному товариству «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» () та іншим особам вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на:

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), а також вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на окремі нежитлові приміщення до вирішення спору по суті та набрання рішення законної сили.

Заборонити Приватному акціонерному товариству «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» () та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та іншим особам вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на нежитлову будівлю складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251), а також вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на окремі нежитлові приміщення до вирішення спору по суті та набрання рішення законної сили.

В обґрунтування заяви прокурор вказує на те, що Слобідською окружною прокуратурою м. Харкова до господарського суду Харківської області подано позовну заяву в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК», Приватного акціонерного товариства «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ», ОСОБА_1 та Акціонерного товариства «ПОЛТАВАБАНК» про визнання договорів купівлі-продажу та іпотеки недійсними, скасування державної реєстрації та повернення майна.

Так, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно право власності на нежитлову будівлю літера «АА-1» загальною площею 1740,8 кв.м., по проспекту Московському, 118 у місті Харкові з 20.03.2014 по 20.11.2017 було зареєстровано за товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК», ) на підставі договорів купівлі - продажу від 20.03.2014 №1048, №1052.

Спеціалістом Харківської міської ради складено акт обстеження, визначення меж, площі та конфігурації земельної ділянки та проведено розрахунок розміру безпідставно збережених коштів ТОВ «Будівельна компанія БНК», який складає: з 01 жовтня 2016 року по 31 грудня 2016 року - 78068,10 грн., з 01 січня 2017 року по 01 листопада 2017 року - 275840,50 грн. та становить взагалі 353908,60 грн.

Враховуючи викладене, 21.03.2018 виконувачем обов`язків керівника Харківської місцевої прокуратури № 5 (наразі - Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області) скеровано до господарського суду позовну заяву в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК», в якій просив стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» (, 61005, місто Харків, майдан Повстання, 16 на користь Харківської міської ради (майдан Конституції, 7 місто Харків, 61003, , р/р 0002, банк: ГУДКСУ у Харківській області, МФО 851011, , код платежу 24062200) безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати в сумі 353908,60 грн.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.03.2018 року у справі № 922/670/18 відкрито провадження за вищевказаною позовною заявою.

Рішенням господарського суду Харківської області від 18.07.2018 року у справі № 922/670/18 позов виконувача обов`язків керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області в інтересах Харківської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» задоволено повністю. Вирішено стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» (61005, м. Харків, майдан Повстання, 16, ) на користь Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, , розрахунковий рахунок 0002, Банк: ГУДКСУ у Харківській області, МФО 851011, , код платежу 24062200) безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 353908,60 грн.

19.12.2018 постановою Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» на рішення господарського суду Харківської області від 18.07.18 року у справі №922/670/18 залишено без задоволення. Рішення господарського суду Харківської області від 18.07.2018 року у справі №922/670/18 залишено без змін, 09.08.2018 зазначене рішення першої інстанції набрало законної сили. Касаційна скарга сторонами не подавалась.

Водночас, встановлено, що 28.03.2018 між ТОВ «Будівельна компанія БНК» та ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» () укладено договір купівлі-продажу, який зареєстрований приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О за № 348. Відповідно до п. 1.1 вказаного договору купівлі-продажу ТОВ «Будівельна компанія БНК» передає у власність, а ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» приймає у власність нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1.

Згідно з п. 2.1 вказаного договору купівлі-продажу зазначено, що продаж нежитлових приміщень вчиняється за 825000 грн.

Так, надалі 28.03.2018 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бінус О.О. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40362833 від 28.03.2018 внесено відомості щодо права власності на нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 за ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого за № 348 виданого 28.03.2018.

В подальшому між ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» (іпотекодавець) та АТ «ПОЛТАВА-БАНК» (іпотекодержатель) укладено іпотечний договір від 04.10.2021, предметом якого є нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1, відомості про обтяження внесені до Державного реєстру 04.10.2021 приватним нотаріусом Сумського районного нотаріального округу Висєканцевою Т.С.

Також встановлено, що 28.03.2018 між ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» та ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» () укладено договір купівлі-продажу, який зареєстрований приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О.О за № 349 Відповідно до п. 1.1 вказаного договору купівлі-продажу ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» передає у власність, а ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» приймає у власність нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3.

Згідно з п. 2.1 вказаного договору купівлі-продажу зазначено, що продаж нежитлових приміщень вчиняється за 645000 грн.

Так, надалі 28.03.2018 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бінус О.О. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40364818 від 28.03.2018 внесено відомості щодо права власності на нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 за ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого за № 349 виданого 28.03.2018.

В подальшому між ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» (іпотекодавець) та АТ «ПОЛТАВА-БАНК» (іпотекодержатель) укладено іпотечний договір від 04.10.2021, предметом якого є нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3, відомості про обтяження внесені до Державного реєстру 04.10.2021 приватним нотаріусом Сумського районного нотаріального округу Висєканцевою Т.С.

Крім того, встановлено, що 18.04.2018 між ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» та ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» () укладено договір купівлі-продажу, який зареєстрований приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Попляк О.С. за № 650.

Відповідно до п. 1 вказаного договору купівлі-продажу ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» передає, а ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» приймає у власність 9/10 часток нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж та зобов`язується сплатити за них певну грошову суму.

Згідно з п.3 вказаного договору купівлі-продажу зазначено, що продаж вищезазначеної частки нерухомого майна здійснюється сторонами за суму 264000 грн.

Також встановлено, що 18.04.2018 між ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу, який зареєстрований приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Попляк О.С. за № 652. Відповідно до п. 1 вказаного договору купівлі-продажу ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» передає, а ОСОБА_1 приймає у власність 1/10 частку нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж та зобов`язується сплатити за них певну грошову суму.

Згідно з п. 3 вказаного договору купівлі-продажу зазначено, що продаж вищезазначеної частки нерухомого майна здійснюється сторонами за суму 36000 грн.

Так, надалі 18.04.2018 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Попляк О.С. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40697635 від 18.04.2018 внесено відомості щодо права власності на 1/10 частку нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ж за ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого за № 652 виданого 18.04.2018.

Також, 18.04.2018 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Попляк О.С. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 40695948 від 18.04.2018 внесено відомості щодо права власності на 9/10 часток нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж за ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого за № 650 виданого 18.04.2018.

Так, з 22.10.2018 по 02.12.2020 на примусовому виконанні в Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області перебувало виконавче провадження № 57475967 про стягнення суми боргу з Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» у сумі 353908,60 грн.

Згідно з відповіді Міністерства внутрішніх справ України будь-які транспортні засоби за ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК». Відповідно до відповіді Державної фіскальної служби України будь-які рахунки у ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» відсутні.

На даний час, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» не зареєстровано жодного об`єкта нерухомого майна.

Отже, Товариством з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» після відкриття провадження у справі № 922/670/18 до її остаточного вирішення по суті відчужено все наявне в нього майно ОСОБА_1 та ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» на підставі договорів купівлі-продажу від 28.03.2018 та 18.04.2018 років.

У подальшому постановою державного виконавця Основ`янсько-Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 27.12.2023 на виконання вказаного рішення суду у справі № 922/670/18 на підставі дублікату судового наказу № 922/670/18 від 18.07.2018 відкрито виконавче провадження № 73687082 про стягнення боргу з Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія БНК» у сумі 353908,60 грн, триває примусове виконання рішення суду.

Відповідно до матеріалів виконавчого провадження № 73687082 встановлено, що рішення суду не може бути виконане, оскільки відсутнє у боржника будь-яке майно чи кошти, на яке можна здійснити стягнення.

Так, на думку прокурора, вказані дії ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» свідомо спрямовані на умисне відчуження наявного майна, з метою уникнення стягнення на останнє.

Прокурор відзначив, що договори купівлі-продажу № 348 від 28.03.2018, № 349 від 28.03.2018, № 650 від 18.04.2018 та № 652 від 18.04.2018 є фраудаторними та підлягають визнанню недійсними, а державна реєстрація права власності на спірні об`єкти нерухомого майна скасуванню.

Прокурор зазначає, що той факт, що спірне майно вже один раз вибуло з власності боржника ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» з метою уникнення виконання рішення суду шляхом недопущення звернення стягнення на майно боржника, позовні вимоги прокурора підлягають забезпеченню шляхом накладення арешту.

Невжиття заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на об`єкти нерухомості з забороною вчиняти будь-які реєстраційні дії з цим майном може нівелювати ефективний захист інтересів держави, виконання рішення, яке набрало законної сили та порушення прав позивача Харківської міської ради, адже у разі повторного відчуження спірного майна або вчинення інших реєстраційних дій (передати в іпотеку, здійснити стягнення на об`єкт іпотеки, передати як вклад до статутного капіталу іншого підприємства, здійснити поділ майна, на майно може бути накладено арешт та інше) позивач буде змушений знову ініціювати новий судовий розгляд за для задоволення своїх вимог.

Сам факт державної реєстрації за відповідачами права приватної власності на майно, яке знаходиться у його власності, формально наділяє його передбаченими законодавством необмеженими правомочностями власника (володіння, користування, розпорядження) щодо цієї ділянки, отже можливість відповідачів в будь-який момент відчужити спірне нерухоме майно є очевидною, беззаперечною та не потребує додаткового доведення.

Відтак, в силу об`єктивних обставин існує ймовірність повторного продажу спірного майна ПрАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» та ОСОБА_1 , також існує ймовірність звернення стягнення на предмет іпотеки АТ «ПОЛТАВАБАНК» та реалізації останнього, що призведе до необхідності залучення до участі у справі осіб, прав і інтересів яких стосуватиметься вирішення даного спору, неможливості виконання рішення суду у випадку задоволення позову у зв`язку з наявністю майнового інтересу цих осіб, а також може зумовити необхідність звернення позивача з іншим позовом для захисту його порушених прав.

Обґрунтованість вказаного твердження випливає з тих фактичних обставин, що ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» веде себе недобросовісно, зловживаючи своїми цивільними правами на шкоду правам інших осіб, так ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» відчужило все наявне в нього майно після відкриття судового провадження у справі № 922/670/18, внаслідок чого після відчуження спірного майна у відповідача відсутнє інше майно, за рахунок якого він може відповідати за своїми зобов`язаннями перед Харківською міською радою.

Також, майно за Договорами купівлі-продажу № 348 від 28.03.2018, № 349 від 28.03.2018, № 650 від 18.04.2018 було продано Приватному акціонерному товариству «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ», в якому одна і та ж особа була власником та кінцевим бенефіціаром юридичної особи.

Крім того, майно за Договорами купівлі-продажу № 348 від 28.03.2018, № 349 від 28.03.2018 було продано за свідомо заниженою ціною, продаж майна відбувся за загальною ціною 1470000 грн в той час, як його вартість за іпотечними договорами 15971595 грн, що є більше на 90% від ціни продажу нерухомого майна за договорами купівлі-продажу.

З огляду на викладене, сукупність наведених обставин доводить той факт, що відповідачі діяли недобросовісно, зловживаючи своїми цивільними правами на шкоду правам інших осіб, оскільки відчуження майна відбулося з метою уникнення звернення стягнення кредитором на майно боржника.

Отже, в силу об`єктивних обставин існує ймовірність повторного відчуження Приватним акціонерним товариством «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» майна або вчинення будь-яких інших реєстраційних дій щодо спірного майна, оскільки кінцевим бенефіціарним власником підприємства є ОСОБА_2 , який був одноосібним власником ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК» при укладанні останнім оспорюваних договорів купівлі-продажу.

Такі недобросовісні дії відповідачів можуть призвести до необхідності залучення до участі у справі осіб, прав і інтересів яких стосуватиметься вирішення даного спору, неможливості виконання рішення суду у випадку задоволення позову у зв`язку з наявністю майнового інтересу цих осіб, а також може зумовити необхідність звернення позивача з іншим позовом для захисту його порушених прав. Безконтрольне розширення кола осіб, прав і інтересів яких стосується вирішення цього спору, та/або передача права власності на майно іншім особам, які не беруть участь у даному судовому процесі, може не лише утруднити, але й зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Також прокурор звертає увагу, що майно на яке він просить накласти арешт при здійсненні стягнення на нього державним виконавцем в ході виконавчого провадження, надасть можливість повністю здійснити виконання рішення господарського суду Харківської області від 18.07.2018 у справі № 922/670/18.

Таким чином, наявний зв`язок між заходом забезпечення позову, про який просить прокурор, і предметом позовної вимоги, зокрема, такий захід забезпечить фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, чим фактично буде реалізована функція судового рішення як механізму дійсного поновлення порушених прав та інтересів Харківської територіальної громади.

Крім того, вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту з забороною вчиняти реєстраційні дії, не позбавляє відповідачів права користуватися спірним майном, у зв`язку з чим не потягне за собою жодних негативних наслідків для здійснення господарської діяльності відповідачами. Зважаючи на вищевикладене, негативні наслідки, які можуть настати внаслідок невжиття заходів забезпечення вочевидь переважають негативні наслідки від їх вжиття.

Відповідно до ст.140 ГПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Згідно з частиною 1 статті 11 ГПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Водночас, частиною 1 статті 2 ГПК України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частин 1-4 статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Дослідивши матеріали позовної заяви та заяви про забезпечення позову, суд дійшов висновку про відсутність необхідності виклику до суду представника заявника для дачі пояснень та/або призначення для розгляду заяви про забезпечення позову судового засідання з викликом представників сторін.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 ГПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 частини першої статті 137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №910/9498/19, від 17.09.2020 у справі №910/72/20, від 15.01.2021 у справі №914/1939/20, від 16.02.2021 у справі №910/16866/20, від 15.04.2021 у справі №910/16370/20, від 24.06.2022 у справі №904/3783/21, від 26.09.2022 у справі №911/3208/21).

Велика Палата Верховного Суду наголошує, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

Забезпечення позову по суті - це тимчасові обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача чи інших осіб з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача та недопущення в разі задоволення позову немайнового характеру істотного утруднення чи неможливості ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При розгляді заяви про забезпечення позову не вирішується питання про законність та обґрунтованість позовних вимог.

До предмета доказування на цій стадії входить лише питання про те, чи може існуючий стан організації правовідносин ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення, унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача чи інших осіб з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення, а також у здійсненні ефективного захисту або поновленні порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.

Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитися за кількістю або погіршитися за якістю на момент виконання рішення.

Водночас, адекватність заходів забезпечення позову, що застосовуються господарським судом, визначається їх відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві чи іншим особам вчиняти певні дії.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості. Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову, а відтак суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що незабезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

При цьому, обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

Положення статті 136 ГПК України пов`язують вирішення питання про забезпечення позову з обґрунтуванням обставин необхідності такого забезпечення в контексті положень статті 73,74 ГПК України, яке (забезпечення) застосовується в якості гарантії задоволення вимог позивача.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Отже, заява про забезпечення позову повинна бути обґрунтованою з поданням належних і допустимих доказів, що підтверджують можливість виникнення в подальшому ускладнень при виконанні судового рішення, забезпеченні ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, варто враховувати, що підтвердити за допомогою реально існуючих доказів подію, яка ймовірно настане або може настати в майбутньому, фактично неможливо, а тому наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються судом залежно від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

Так, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову або унеможливлення ефективного захисту чи поновлення прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, необхідною умовою вжиття заходів для забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду.

Безпосередньою метою вжиття заходів є саме забезпечення виконання рішення суду. Інститут забезпечення позову в господарському процесі існує виключно з метою забезпечення гарантії виконання майбутнього судового рішення. Адекватність заходу для забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, позивач повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Отже, у кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому, обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Оскільки у даному випадку прокурор (як позивач на захист інтересів держави) звернувся до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 13.08.2020 у справі № 902/1264/20.

При цьому, в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18, у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, зокрема у постановах від 25.02.2019 у справі №924/790/18, від 11.10.2019 у справі №910/4762/19, від 21.02.2020 у справі № 910/9498/19, від 30.09.2020 у справі №910/19113/19, від 30.11.2020 у справі 910/217/20, від 17.12.2020 у справі №910/11857/20, від 15.01.2021 у справі №914/1939/20, від 13.05.2021 у справі №916/2761/20).

Відповідно до статей 6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод особа має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, та має право саме на ефективний спосіб захисту прав і це означає, що вона має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

У даному випадку вимоги позову прокурора спрямовані на визнання недійсними договорів купівлі-продажу № 348 від 28.03.2018, № 349 від 28.03.2018, № 650 від 18.04.2018 та № 652 від 18.04.2018 як фраудаторних, визнання недійсними іпотечних договорів, скасування державної реєстрації та повернення майна ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК».

Предметом позову в даній справі, серед іншого є, повернення нежитлових приміщень та будівлі ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ БНК», отже існує досить висока ймовірність того, що відповідач може в будь-який момент здійснити їх відчуження на користь інших осіб, що може значно ускладнити або зробити взагалі неможливим виконання рішення суду.

При цьому, Верховний Суд звертає увагу на те, що можливість відповідача в будь-який момент відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача.

За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін (зазначені висновки викладено в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.03.2023 у cправі № 905/448/22, постанові Верховного Суду від 09.06.2023 у справі cправі № 37з-23).

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (пункт 1 статті 32 Конвенції).

Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч.1). Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.2). Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.3).

Відповідно до ст. 79 цього Кодексу наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування (ч.1). Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч.2).

Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.01.2021 у справі № 915/646/18, від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що обрані прокурором заходи забезпечення позову є співмірними і відповідають критеріям розумності, обґрунтованості та адекватності, забезпечують збалансованість інтересів учасників спірних правовідносин, запобігають порушенням у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних інтересів учасників процесу, відповідають інституту забезпечення позову в господарському процесі та заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 14, 20, 73, 74, 79, 86, 136-140, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Керівника Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт у формі заборони на відчуження, заборони на зміну, в тому числі поділу, об`єднання, зміни опису наступних об`єктів нерухомого майна:

- нежитлових приміщень цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101); - нежитлових приміщень цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- нежитлової будівлі складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: Харківська обл., Харківський р., смт Васищеве, вулиця Промислова, 17ж (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251) до вирішення справи по суті та набрання рішенням суду законної сили.

Заборонити Приватному акціонерному товариству «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» () та іншим особам вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на:

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 1-8,10,12, 12а,15, 16, 16а, 17-20, 20а, 21, 22, 22а, 23-25, 25а, 26-32, 34-38, 32а, 34а в літ. "Д-16" загальною площею 502.6 кв. м, що розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 1: 5, 5а, 5б, 6, 7, 7а, 10, 12, 13, 15-32, 34, 20а, 22а, 32а, 34а загальною площею 510,1 кв. м в житловому будинку літ. "Д-16", розташовані за адресою: м. Харків, вулиця Павлова Академіка, будинок 142-Б, корпус 3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), а також вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на окремі нежитлові приміщення до вирішення спору по суті та набрання рішення законної сили.

Заборонити Приватному акціонерному товариству «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДОВОЛЬЧИХ ТОВАРІВ» () та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та іншим особам вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на нежитлову будівлю складу ядохімікатів літ. "В-1", загальною площею 693,9 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 251), а також вчиняти дії з набуття, зміни або припинення речових прав на окремі нежитлові приміщення до вирішення спору по суті та набрання рішення законної сили.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню в порядку, визначеному Законом України "Про виконавче провадження", та може бути пред`явлена до виконання в передбаченому чинним законодавством порядку протягом трьох років.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена, в порядку ст. ст. 255 - 257 ГПК України до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня підписання ухвали.

Ухвала підписана "24" жовтня 2024 р.

Суддя Шарко Л.В.