ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"15" жовтня 2024 р. м. Київ Справа № 911/2073/24

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Коваленко М.М., розглянув матеріали справи

за позовом Виконувача обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури Київської області

08300, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Героїв Небесної Сотні, буд. 21, код ЄДРПОУ (код ЄДРПОУ Київської обласної прокуратури 02909996)

в інтересах держави в особі позивача:

Бориспільської районної державної адміністрації Київської області

08301, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Київський Шлях, буд. 74,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПЛАНТ"

08552, Київська обл., Фастівський р-н, с. Триліси, вул. Короленка, буд. 7,

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача

Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України"

01601, м. Київ, вул. Шота Руставелі, буд. 9 А,

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача

Товариства з обмеженою відповідальністю "АРЛІ ТРЕЙД"

03067, м. Київ, б-р Гавела Вацлава, буд. 4, к. 45,

про витребування земельних ділянок

за участі представників сторін:

прокурор Недвига Н.О., службове посвідчення №077784 від 08.05.2023;

позивача не з`явився;

відповідача Бойко Ю.М., посвідчення адвоката №3594 від 21.07.2020, ордер серії ВІ №1247914, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ПТ №3594;

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - не з`явився;

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - не з`явився;

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №1101/24 від 05.08.2024) Виконувача обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі позивача: Бориспільської районної державної адміністрації Київської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПЛАНТ" про витребування земельних ділянок.

Прокурором у позовній заяві також заявлене залучення третьої осіби, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (01601, м. Київ, вул. Шота Руставелі, буд. 9 А, ).

Позовні вимоги прокурора обґрунтовані незаконним заволодінням Товариством з обмеженою відповідальністю "МЕГАПЛАНТ" земельними ділянками лісогосподарського призначення з кадастровими номерами :03:001:0013, :03:001:0014, у зв`язку з чим, вони заявляються до витребування на користь держави в особі Бориспільської районної державної адміністрації, також заявляється про відшкодування витрат на сплату 3028,00 грн судового збору.

Відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Оскільки позов обгрунтований тим, що спірні земельні ділянки під час їх відчуження відносились до земель лісогосподарського призначення та використовувались для ведення лісового господарства, суд дійшов висновку, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України", відтак, є підстави для задоволення заяви прокурора про залучення цього підприємства для участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Крім того, оскільки відповідачем спірні земельні ділянки набуті за договором про задоволення вимог іпотекодержателя від 05.07.2019 № 645, що укладений між ним як іпотекодержателем та Товариством з обмеженою відповідальністю "Березова роща" як іпотекодавцем, суд дійшов висновку про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "АРЛІ ТРЕЙД" (попередня назва - Товариство з обмеженою відповідальністю "Березова роща"), оскільки рішення у справі може вплинути на його права та обов`язки.

Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку про прийняття позовної заяви до розгляду, залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору та відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №911/2073/24 за правилами загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого судового засідання на 15.10.2024 о 14:00, залучено третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору та встановлено процесуальні строки учасникам справи.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№10798/24 від 02.10.2024) у якому заявлені клопотання про залишення позову без руху, застосування до позовних вимог наслідків спливу позовної давності та про відмову в задоволенні позову.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від відповідача надійшла заява (вх.№10858/24 від 03.10.2024) про надання додаткових пояснень щодо залишення позовної заяви без руху.

За наслідками розгляду клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху, що міститься у відзиві (вх.№10798/24 від 02.10.2024) та додаткових поясненнях (вх.№10858/24 від 03.10.2024), суд дійшов таких висновків.

Підставами для залишення позову без руху відповідач визначає те, що прокурором неправильно визначено ціну позову, з якої, відповідно, неправильно сплачений судовий збір: у розмірі меншому, ніж підлягає сплаті, а саме: за майнові вимоги про витребування земельних ділянок розмір судового збору мав би розраховуватись з їх нормативної грошової оцінки, на підтвердження якої відповідачем надані докази: Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено, що на 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028,00 гривень.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову про визнання права власності на майно або його витребування визначається - вартістю майна.

Предметом позову у цій справі є витребування на користь держави в особі Бориспільської районної державної адміністрації з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПЛАНТ" () земельних ділянок лісогосподарського призначення з кадастровими номерами :03:001:0013, :03:001:0014.

Вартість спірних земельних ділянок з кадастровими номерами :03:001:0013, :03:001:0014 визначена прокурором у позовній заяві за договорами про задоволення вимог іпотекодержателя від 05.07.2019 №645 та від 05.07.2019 №644, у сумі 105000,00 грн, відтак, прокурором відповідно до платіжної інструкції №2009 від 12.07.2024 сплачено 3028,00 грн судового збору.

Відповідачем у відзиві на позовну заяву (вх.№10798/24 від 02.10.2024) додано два витяги з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки щодо спірних земельних ділянок, в якому нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0013 вказана у розмірі 3745448,64 грн, а нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0014 вказана у розмірі 5598181,24 грн, що не відповідає вартості спірного майна, що врахована прокурором при визначенні ціни позову та відповідній сплаті судового збору.

Відтак, за витягами з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки, ціна позову становить 9343629,88 грн та, відповідно, 1,5 % судового збору - 140154,45 грн.

Одночасно, у письмових поясненнях відповідачем визначається вартість земельної ділянки з кадастровим номером :03:001:0013 у 3562400,40 грн, що не відповідає наданому ним же доказу - Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку з кадастровим номером :03:001:0013 та, відповідно, визначається ціна позову у 9160581,64 грн (137408,73 грн - судовий збір).

Відповідно до частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали - про що і заявляє відповідач, проте, надані суду матеріали справи недостатні для встановлення судом дійсної ціни позову, станом на день подання цього позову, та містять суперечливі відомості, при цьому, одностороння оцінка судом доказів, що подані однією із сторін, без урахування позицій інших учасників справи - суперечитиме принципу змігальності сторін господарського судочинства та не сприятиме ухваленню законних та справедливих судових рішень у справі, розгляд якої, при цьому, постановлено здійснювати у судових засіданнях з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Ураховуючи зазначене, суд дійшов висновку про витребування у прокурора письмових пояснень про вартість спірного у справі майна, станом на дату подання позову до суду, для цілей розрахунку правильного судового збору у справі за позовні вимоги майнового характеру, з відповідними доказами вартості спірного майна у додатку, та про доводи відповідача щодо розрахунку ціни позову з наданих відповідачем доказів розмірів нормативно грошової оцінки спірних земельних ділянок.

Згідно із статею 13 Господарського процесуального кодексу України 1. Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. 2. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. 3. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. 4. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. 5. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

З метою забезпечення дотримання принципу змагальності сторін господарського судочинства відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України та належного встановлення ціни позову та, відповідно, визначення належного до сплати судового збору, суд дійшов висновку про витребування доказів та відкладення розгляду питання залишення позову без руху до судового засідання, що призначене у справі на 15.10.2024 о 14:00.

Вказана позиція суду не суперечить позиціям Верховного Суду у подібних випадках, що надані відповідачем, зокрема, викладених в ухвалі Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 30.04.2024 у справі № 906/283/22, з огляду на наявність у Господарського суду Київської області матеріалів справи та повноважень суду на стадії підготовчого провадження, відповідно до частини 2 статті 182, частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.10.2024 відкладено розгляд питання про залишення позову без руху до підготовчого засідання у справі 15.10.2024 о 14:00.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від відповідача надійшла заява (вх.№11383/24 від 14.10.2024) про надання додаткових пояснень у справі.

У підсистемі ЄСІТС Електронний суд від прокурора надійшла заява (вх.№11397/24 від 15.10.2024) з процесуальних питань (пояснення).

У підготовче судове засідання 15.10.2024 з`явився представник відповідача та прокурор, представники позивача та третіх осіб не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Під час підготовчого судового засідання 15.10.2024 судом повторно перевірено позовну заяву і додані до неї документи на відповідність вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України та встановлена їх невідповідність вимогам пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 становить 3028,00 грн.

Суд встановив, що відповідно до витягу Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру нормативна грошова оцінка спірних у справі земельних ділянок складає: :03:001:0013 - 3745448,64 грн та :03:001:0014 - 5598181,24 грн, у зв`язку з чим, прокурором недоплачений до Державного бюджету України судовий збір - 137126,45 грн.

Верховний Суд в ухвалах від 30.04.2024 у справі №906/283/22, від 02.06.2021 у справі №201/2956/19, від 06.08.2021 у справі №308/6261/16-ц та від 11.06.2021 у справі №372/453/19 зазначає, що вартість земельної ділянки визначається нормативною грошовою оцінкою, відбувається шляхом отримання відомостей (витяг/довідка) з Державного земельного кадастру даних про таку оцінку вартості та сума судового збору за подання позовної заяви про витребування земельної ділянки має розраховуватись від нормативної грошової оцінки.

Доводи прокурора, що для потреб розрахунку судового збору має використовуватись екпертна оцінка, не відповідає вищевказаним позиціям та вимогам чинного законодавства, з огляду на таке.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про оцінку земель" грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки є єдиним офіційним показником, затвердженим державою, експертна оцінка, яка відображає ринкову вартість, не використовується для судового збору, оскільки вона залежить від ринкових умов і не є стандартизованою для таких правовідносин, у зв`язку з чим, Верховний Суд підкреслює необхідність використання офіційних державних даних, щоб забезпечити єдиний підхід до розрахунків у земельних справах.

Відповідно до частин 11, 12, 13 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 176, 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд:

ухвалив:

1. Позовну заяву (вх. №1101 від 05.08.2024) Виконувача обов`язків керівника Бориспільської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі позивача: Бориспільської районної державної адміністрації Київської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАПЛАНТ" про витребування земельних ділянок залишити без руху.

2. Зобов`язати прокурора усунути недоліки позовної заяви шляхом доплати судового збору за подання позову на суму 137126,45 грн і докази такої доплати надати суду.

3. Роз`яснити учасникам справи, що копії їх заяв по суті справи та доданих до них документів повинні бути надіслані іншим учасникам справи, одночасно з надісланням до суду, відтак, до їх заяв, що надані суду, мають бути додані документи, що підтверджують вказане надіслання іншим учасникам справи, за відсутності яких, відповідні заяви та докази не будуть враховані судом.

4. Встановити прокурору строк усунення недоліків - 5 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя С.О. Саванчук