ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/6207/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Рогач Л. І. - головуючої, Краснова Є. В., Мачульського Г. М.

за участю секретаря судового засідання - Салівонського С. П.,

представників учасників справи:

позивача - Халупко М. Ю.,

відповідача - Покотило В. М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Сервіс Євробуд"

на рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2024 (суддя Ващенко Т. М.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.07.2024

(судді Агрикова О. В., Козир Т. П., Мальченко А. О.)

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Сервіс Євробуд"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вензабуд"

про стягнення 1 368 023,97 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вензабуд"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Сервіс Євробуд"

про стягнення 1 514 952,34 грн.

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Альянс Сервіс Євробуд" (далі - ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вензабуд" (далі - ТОВ "Вензабуд") про стягнення заборгованості за договором підряду на виконання будівельних робіт від 08.06.2021 № 04/08-06/21-КРП-4А в загальному розмірі 1 368 023,97 грн, з яких: 1 149 127,00 грн - основний борг, 142 708,27 грн - інфляційні втрати, 76 188,70 грн - пеня.

1.2. Позовні вимоги обґрунтовані порушенням умов договору підряду згідно з яким ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" зобов`язувалося виконати підрядні роботи, а ТОВ "Вензабуд" зобов`язувалося прийняти роботи та оплатити їх. ТОВ "Вензабуд" роботи, виконані ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" прийняло, проте оплатило частково.

1.3. В свою чергу, ТОВ "Вензабуд" звернулося до Господарського суду міста Києва із зустрічним позовом до ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" про стягнення пені, штрафу та збитків у розмірі 1 514 952,34 грн.

1.4. Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані порушенням умов договору підряду щодо строків виконання робіт.

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами

2.1. 08.06.2021 ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" (підрядник) та ТОВ "Вензабуд" (замовник) уклали договір підряду № 04/08-06/21-КРП-4, за умовами якого:

- підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик виконати та здати в установлені даним договором строки підрядні роботи на об`єкті (об`єкті будівництва, будівельному майданчику), який визначається відповідно до додатків до договору, додаткових угод до договору та додатків до них (пункт 1.1);

- склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначаються даним договором, додатковими угодами до нього, додатками, локальним кошторисом та проектною документацією (пункт 1.2);

- загальна вартість робіт з урахуванням матеріалів визначається відповідно до додатків до даного договору, додаткових угод до договору та додатків до них (пункт 2.1);

- якщо інше не передбачене даним договором та/бо додатковими угодами до нього, підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт протягом 2-х робочих днів з дати підписання даного договору та виконати належним чином роботи та передати їх замовнику в терміни, визначені сторонами у додатках до даного договору, додаткових угодах до договору та додатках до них (пункт 3.1);

- роботи вважаються виконаними та прийнятими замовником тільки після їх передачі в установленому даним договором порядку за актом замовнику та підписання акта введення в експлуатацію, якщо згідно чинного законодавства, підписання акта введення в експлуатацію є обов`язковим для такого виду робіт (пункт 3.2).

2.2. Сторони також уклали додаток № 01 від 08.06.2021 "Перелік необхідних документів та засобів з охорони праці та пожежної безпеки до початку проведення робіт на об`єкті будівництва"; додаток № 1 від 08.06.2021 "Основні комерційні умови договору"; додаток № 2 від 08.06.2021 "Договірна ціна"; додаткову угоду № 1 від 30.08.2021; додаток № 1 до додаткової угоди № 1 (договірна ціна); додаткову угоду № 2 від 05.10.2021; додаток № 1 до додаткової угоди № 2 (договірна ціна).

2.3. Відповідно до розділу № 3 "Строки проведення робіт" додатку № 1 від 08 червня 2021 року "Основні комерційні умови договору" - підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт протягом 3 (трьох) днів з дати отримання авансового платежу та виконати належним чином роботи і передати їх замовнику протягом 70 календарних днів.

2.4. Пунктом 8.2 додатку № 1 від 08.06.2021 "Основні комерційні умови договору" встановлено, що за недодержання строків виконання робіт/виправлення дефектів робіт, підрядник сплачує замовнику неустойку в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від ціни договору за кожний день затримки виконання робіт/виправлення дефектів робіт.

2.5. Відповідно до пункту 8.3 додатку № 1 від 08.06.2021 "Основні комерційні умови договору" за прострочення передбачених даним договором строків виконання робіт/виправлення дефектів на строк понад 10 календарних днів, підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 10% від ціни даного договору.

2.6. На виконання умов договору, сторони склали та підписали довідки про вартість виконаних будівельних робіт та акти на виконання комплексу внутрішніх оздоблювальних робіт за жовтень 2021 року, грудень 2021 року та січень 2022 року, відповідно до яких позивач виконав роботи, а відповідач їх прийняв на загальну суму 2 801 195,89 грн.

2.7. Оскільки відповідач за первісним позовом повністю виконані позивачем за первісним позовом роботи не оплатив, позивач за первісним позовом звернувся до суду із цим позовом про стягнення 1 368 023,97 грн., з яких: 1 149 127,00 грн. - сума основного боргу, 142 708,27 грн. - інфляційна складова, 76 188,70 грн. - пені.

2.8. Відповідач за первісним позовом заборгованість за договором від 08.06.2021 у розмірі 1 149 127, 00 грн визнав, що підтверджується актом звірки взаємних розрахунків, наявним в матеріалах справи.

2.9. Водночас замовник звернувся із зустрічним позовом про стягнення пені, штрафу та збитків у розмірі 1 514 952,34 грн у зв`язку з порушенням умов договору підряду щодо строків виконання робіт.

2.10. Враховуючи положення договору та додатків, з огляду на дату перерахування замовником авансового платежу, строк, в якій підрядник повинен був закінчити роботи сплив 03.09.2021, проте остаточний акт приймання виконаних будівельних робіт та довідка про вартість виконаних будівельних робіт були підписані сторонами 10.01.2022, тобто термін порушення строків виконання відповідачем робіт склав - 130 (сто тридцять) календарних днів

3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

3.1. Господарський суд міста Києва рішенням від 06.12.2022 відмовив у задоволенні первісного позову, зустрічний позов задовольнив частково: стягнув з ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" на користь ТОВ "Вензабуд" 1 514 052,19 грн неустойки та штрафу, 150 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу та 22 710,78 грн витрат по сплаті судового збору. У задоволенні решти зустрічного позову відмовив.

3.2. Північний апеляційний господарський постановою від 16.03.2023 скасував рішення суду першої інстанції та виклав резолютивну частину рішення у такій редакції: "У задоволенні первісного позову ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" - відмовити повністю. Судові витрати за подачу первісного позову покласти на позивача за первісним позовом. Зустрічний позов ТОВ "Вензабуд" - задовольнити частково. Стягнути з ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" на користь ТОВ "Вензабуд" 364 925,19 грн неустойки та штрафу, 36 135,00 грн витрат на професійну правничу допомогу та 5 473,88 грн витрат по сплаті судового збору. У решті зустрічних позовних вимог - відмовити".

Верховний Суд постановою від 08.08.2023 скасував рішення судів попередніх інстанцій та направив справу на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

3.3. Направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд вказав, що суди попередніх інстанцій, відмовляючи у задоволенні первісного позову, виходили виключно із встановлених обставин порушення виконання договору підрядником в погоджений договором строк, тим самим залишивши поза увагою дослідження своєчасності виконання як підрядником, так і замовником своїх зобов`язань в сукупності, можливість виконання робіт підрядником пов`язаного з виконанням своїх зобов`язань замовником. Крім того Верховний Суд зазначив, що, ухвалюючи оскаржувані рішення та постанову, суди першої та апеляційної інстанцій не встановили фактичної ціни договору на момент нарахування позивачем за зустрічним позовом штрафу.

3.4. За результатами нового розгляду Господарський суд міста Києва рішенням від 04.04.2024 у задоволенні первісного позову ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" відмовив повністю, зустрічний позов ТОВ "Вензабуд" задовольнив частково. Стягнув з ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" на користь ТОВ "Вензабуд" 358 615,63 грн - штрафних санкцій, 5 379,24 грн - витрат по сплаті судового збору, 23 671,74 грн - витрат на професійну правничу допомогу. У решті зустрічного позову відмовлено.

3.5. Суд виходив з того, що:

- ТОВ "Вензабуд" визнало заборгованість за договором у розмірі 1 149 127,00 грн, що підтверджується актом звірки взаємних розрахунків;

- доводи стосовно затримки виконання робіт саме внаслідок вини замовника є необґрунтованими, оскільки у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що строк виконання підрядником зобов`язань за договором переносився з вини замовника, отже, підрядні роботи мали бути виконані саме у строк, визначений договором;

- матеріалами справи підтверджується порушення ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" основного зобов`язання, а саме дотримання строків виконання підрядних робіт;

- ТОВ "Вензабуд" скористалося правом, закріпленим у пункті 12.10 договору, тому, оскільки, ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" не надало документів, що підтверджували б сплату ТОВ "Вензабуд" суми пені, штрафів, нарахованих у зв`язку із порушенням ним умов договору, відтак відсутні підстави вважати, що ТОВ "Вензабуд" допущено прострочення виконання грошового зобов`язання, тому вимоги ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" про стягнення пені та інфляції є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають;

- у цій справі судом не встановлено наявності невиконаних замовником зобов`язань, через які підрядник не зміг своєчасно виконати свої зобов`язання за договором.

3.6. Північний апеляційний господарський суд постановою від 03.07.2024 рішення суду першої інстанції залишив без змін.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування

4.1. ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.07.2024, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення повністю та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" до ТОВ "Вензабуд" задовольнити; у задоволенні зустрічного позову ТОВ "Вензабуд" відмовити.

4.2. На обґрунтування підстав касаційного оскарження скаржник зазначив, що суди попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях не врахували висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 12.07.2023 у справі № 904/8883/21 щодо застосування статей 612, 613 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) щодо того, що при вирішенні спорів про належне та своєчасне виконання договорів підряду як зі сторони замовника та і підрядника, суди повинні надавати оцінку вжитим сторонами підрядного зобов`язання діям на його виконання у їх сукупності (пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України).

4.3. Скаржник послався на те, що судами попередніх інстанцій залишено без уваги аргументи ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" щодо доведення документально обставини несвоєчасності поставлених матеріалів, що відповідає частині четвертій статті 545, частинам першій та другій статті 613 ЦК України.

4.4. Крім цього, на думку скаржника, суди попередніх інстанцій залишили поза увагою обов`язкові вказівкии, викладені у постанові Верховного Суду від 08.08.2023 у цій справі.

5. Позиція інших учасників справи

5.1. ТОВ "Вензабуд" надало відзив на касаційну скаргу, в якому просить відмовити у задоволенні касаційної скарги ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд", а оскаржені судові рішення у справі залишити без змін.

5.2. ТОВ "Альянс Сервіс Євробуд" подало заперечення на відзив ТОВ "Вензабуд".

6. Позиція Верховного Суду

6.1. Заслухавши суддю-доповідачку, представників учасників справи, дослідивши доводи, наведені у касаційній скарзі та запереченнях на неї, перевіривши матеріали справи щодо правильності застосування господарськими судами норм матеріального та процесуального права, колегія суддів зазначає таке.

6.2. За частиною першою статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

6.3. Як вже зазначалось, у справі що переглядається, сторони не заперечують як факт виконання підрядником робіт так і не заперечують, що вони виконані якісно. При цьому підставою для відмови у задоволенні первісного позову про стягнення заборгованості за виконані підрядні роботи є те, що заборгованість відповідача за первісним позовом за виконані роботи зменшилася на величину пені, штрафів та збитків, нарахованих відповідно до умов договору за порушення строків виконання робіт.

6.4. Направляючи справу, що розглядається, на новий розгляд, Верховний Суд у постанові від 08.08.2023 вказав, що суди попередніх інстанцій, відмовляючи у задоволенні первісного позову, виходили виключно із встановлених обставин порушення виконання договору підрядником в погоджений договором строк, тим самим залишивши поза увагою дослідження своєчасності виконання як підрядником, так і замовником своїх зобов`язань в сукупності, можливість виконання робіт підрядником пов`язаного з виконанням своїх зобов`язань замовником.

6.5. При цьому Верховний Суд зазначив, що не може погодитися із висновками судів попередніх інстанцій про те, що листи підрядника, адресовані замовнику, є лише спробою підрядника після перебігу строку виконання робіт по договору змінити умови договору в односторонньому порядку, оскільки вони зроблені без урахування положень пункту 1 додатку № 1 від 08.06.2021 "Основні комерційні умови договору" до договору підряду щодо обов`язку підрядника погоджувати із замовником виробників матеріалів/обладнання, що використовуються ним при виконанні робіт.

6.6. Відповідно до частини п`ятої статті 310 ГПК України висновки суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи. Відповідно до частини першої статті 316 ГПК України вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

6.7. Утім, під час нового розгляду цієї справи, суди попередніх інстанцій формально підійшли до розгляду справи та взагалі не надали оцінки висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 08.08.2023, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за необхідне повторно звернути увагу на це.

6.8. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори, що укладаються між суб`єктами цивільних правовідносин, до яких законодавцем віднесено договір підряду.

6.9. За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (частина перша статті 837 Цивільного кодексу України).

6.10. Частиною другою статті 837 ЦК України встановлено, що договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (частина перша статті 846 ЦК України).

6.11. За змістом частини першої статті 530, частини першої статті 846 ЦК України підрядник зобов`язаний виконати підрядні роботи за завданням замовника у строк (термін), встановлений у договорі підряду, з урахуванням строків (термінів) виконання окремих етапів робіт, якщо такі визначено у договорі підряду.

6.12. Частиною четвертою статті 612 ЦК України передбачено, що прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.

6.13. За частинами першою-другою статті 613 ЦК України кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку.

Кредитор також вважається таким, що прострочив, у випадках, встановлених частиною четвертою статті 545 цього Кодексу.

Якщо кредитор не вчинив дії, до вчинення яких боржник не міг виконати свій обов`язок, виконання зобов`язання може бути відстрочене на час прострочення кредитора.

6.14. Отже, якщо відповідно до змісту зобов`язання кредитор має здійснити певні дії, пов`язані із забезпеченням виконання або із прийняттям виконання (наприклад надання матеріалів, необхідних для виконання робіт, погодження із замовником виробників матеріалів/обладнання, що використовуються при виконанні робіт тощо), невиконання боржником своїх обов`язків в такому випадку не буде вважатися простроченням, а отже не будуть наставати загальні наслідки, передбачені ЦК України.

6.15. Саме тому, відповідно до сталої та послідовної практики Верховного Суду, при вирішенні спорів щодо належного та своєчасного виконання договорів підряду як зі сторони замовника, так і підрядника, суди повинні надавати оцінку вжитим сторонами підрядного зобов`язання діям на його виконання у їх сукупності (див., зокрема постанови у справах № 916/693/21, № 910/2711/20, № 910/6217/19, №904/8883/21)

6.16. Утім, поклавши вину за затримку виконання робіт на підрядника, суди попередні інстанцій взагалі не досліджували обов`язки замовника, передбачені договором та додатками до нього, заливши поза увагою як положення статей 612, 613 ЦК України, так і вказівки, викладені у постанові Верховного Суду у цій справі.

6.17. При цьому колегія вважає за необхідне звернути увагу судів на те, що сам факт відсутності додаткової угоди про продовження строків виконання робіт не може автоматично покладати вину за їх затримку лише на підрядника, оскільки протилежне суперечило б принципам справедливості і добросовісності та нівелювало б положення статей 612, 613 ЦК України.

6.18. Колегія суддів враховує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

6.19. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

6.20. З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.

6.21. У пунктах 1 - 3 частини першої статті 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

6.22. Суд зауважує, що принцип "процесуальної рівності сторін" передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (рішення ЄСПЛ від 27.10.1993 у справі "DOMBO BEHEERB.V. v. THE NETHERLANDS").

6.23. Відхиляючи будь-які доводи сторін чи спростовуючи подані стороною докази, господарські суди повинні у мотивувальній частині рішення навести правове обґрунтування такому відхиленню чи спростуванню, а також навести ті доведені фактичні обставини, з огляду на які ці доводи або докази не взято до уваги судом. Викладення у рішенні лише доводів та доказів сторони, на користь якої приймається рішення, є порушенням вимог статті 7 ГПК України щодо рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

6.24. Таким чином, під час нового розгляду справи, судам перш за все слід з`ясувати обсяг зобов`язань як підрядника, так і замовника, визначених договором, а також надати оцінку можливості своєчасного виконання робіт підрядником пов`язаного з виконанням своїх зобов`язань замовником. Отже слід належним чином з`ясувати та перевірити усі обставин справи, а також розглянути усі доводи сторін, як позивача за зустрічним позовом, так і відповідача, з наданням оцінки наданим сторонами доказам.

6.25. Крім цього, судам також слід дослідити відповідні дії позивача за зустрічним позовом в контексті предмета спору, оскільки однією з основоположних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України). Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

6.26. Принцип справедливості, добросовісності і розумності є проявом категорій справедливості, добросовісності і розумності як суті права загалом. Принцип добросовісності є одним із засобів утримання сторін від зловживання своїми правами. Основне призначення цього принципу вбачається в наданні суддям більше можливостей з`ясовувати в повному обсязі фактичні обставини справи і, насамкінець, встановити об`єктивну істину. Загалом зміст цих принципів (справедливості, добросовісності і розумності) полягає в тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту та нормам закону.

6.27. При цьому суд відзначає, що добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

6.28. Відповідно до статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

6.29. Колегія суддів звертає увагу на те, що хоча поняття "обґрунтованого" рішення не можна тлумачити як таке, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент учасників справи, а міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення, проте суд у будь-якому випадку, навіть без відображення окремих аргументів у своєму рішенні (якщо він вважає їх такими, що не впливають на правильне рішення спору або не відносяться до суті справи), повинен, під час розгляду справи, надати оцінку всім аргументам учасників справи в силу імперативних приписів статті 236 ГПК України, особливо тим, оцінка яких є необхідною для правильного вирішення спору.

6.30. Порушення судами норм процесуального права унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення цієї справи, та які не можуть бути усунуті Верховним Судом самостійно в силу меж розгляду справи судом касаційної інстанції (стаття 300 ГПК України).

6.31. Беручи до уваги те, що спочатку суд першої інстанції, а потім і суд апеляційної інстанції допустили порушення норм матеріального та процесуального права, що унеможливило встановлення усіх фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, а також враховуючи передбачені частиною другою статті 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції, судові рішення попередніх інстанцій, ухвалені за результатами розгляду справи по суті заявлених позовних вимог в оскаржуваній частині підлягають скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до суду першої інстанції.

6.32. Отже, доводи касаційної скарги знайшли своє підтвердження.

7. Висновки Верховного Суду

7.1. Відповідно до частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

7.2. За змістом частини третьої статті 310 ГПК підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

7.3. З огляду на обмежений обсяг процесуальних повноважень Верховного Суду, а також на те, що суди попередніх інстанцій допустили порушення норм процесуального права, не дослідили зібрані докази й не встановили ті фактичні обставини, від яких залежить правильне застосування до спірних правовідносин норм матеріального права, на які послався відповідач у касаційній скарзі, що впливає на вирішення позовних вимог, Верховний Суд, переглянувши у касаційному порядку судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, дійшов висновку, що постановлені у справі судові рішення підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції на підставі пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України.

7.4. За результатами нового розгляду справи має бути вирішено й питання розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 300, 308, 310, 314, 315 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Сервіс Євробуд" задовольнити частково.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 04.04.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.07.2024 у справі № 910/6207/22 скасувати.

3. Справу № 910/6207/22 передати на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуюча Л. Рогач

Судді Є. Краснов

Г. Мачульський