УХВАЛА

м. Київ

23.10.2024Справа № 910/255/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Чебикіної С.О., розглянувши справу за позовом Фізичної особи-підприємця Шаповал Олени Миколаївни до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житлово-будівельна компанія "Управдом" про усунення перешкод у користуванні майном, за участю представників: позивача - не з`явився, відповідача - Безсмертного О.О.,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача, у якому просив на підставі статей 369, 382, 391 Цивільного України та статей 38, 39, 88, 89 Земельного кодексу України зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Житлово-будівельна компанія "Управдом" усунути перешкоди Шаповал Олені Миколаївні в користуванні власністю - окремим входом в нежитлове комерційне приміщенням на першому поверсі будинку за адресою місто Київ, проспект Правди, № 51 кв./оф. Б1 , шляхом перенесення паркану таким чином, щоб паркан не перегороджував окремий вхід з вулиці до нежитлового комерційного приміщення за адресою місто Київ, проспект Правди, кв./оф. Б1.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.01.2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків терміном у 5 днів з моменту отримання ухвали.

19.01.2024 року позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.01.2024 року відкрито провадження, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21.02.2024 року.

14.02.2024 року до суду відповідачем подано відзив на позовну заяву.

У судовому засіданні 21.02.2024 року судом оголошено перерву у справі на 20.03.2024 року.

04.03.2024 року до суду позивачем подано відповідь на відзив та проект зави про затвердження мирової угоди у справі.

18.03.2024 року до суду позивачем подано заяву про долучення доказів та клопотання про відкладення розгляду справи призначеної на 20.03.2024 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.03.2024 року відкладено підготовче засідання на 15.04.2024 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.06.2024 року викликано представників сторін на 15.07.2024 року у зв`язку з тим, що судове засідання 15.04.2024 року не відбулось.

У судовому засіданні 15.07.2024 року судом оголошено перерву у справі на 05.08.2024 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.09.2024 року.

У судовому засіданні 09.09.2024 року судом задоволено клопотання позивача про оголошення перерви та оголошено перерву у справі по суті на 07.10.2024 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.10.2024 року у зв`язку з неявкою позивача та його клопотанням про відкладення розгляду справи, судом відкладено розгляд справи по суті на 23.10.2024 року.

У судове засідання 23.10.2024 року представник позивача не з`явився, причин неявки суду не повідомив, про місце, дату та час підготовчого засідання був належним чином повідомлений.

23.10.2024 року представником відповідача в судовому засіданні заявлено клопотання про залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини 2 статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Положення частини 4 статті 202 та пункт 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Заяви про розгляд справи без участі представника позивача або заяви про відкладення судового засідання до суду не надходило. Про місце, дату та час судового розгляду був належним чином повідомлений, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про доставку процесуального документа до електронного кабінету особи від 07.10.2024 року.

Право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні в силу статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України, повинна подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 05.06.2020 року у справі № 910/16978/19.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача у судове засідання по суті 23.10.2024 року не з`явився і заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

За таких підстав суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право на повторне звернення до суду (частина 4 статті 226 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись статтями 202, 216, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Фізичної особи-підприємця Шаповал Олени Миколаївни залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та підлягає оскарженню в порядку розділу IV ГПК України.

Повний текст ухвали складено 28.10.2024.

Суддя С.О. Чебикіна