ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"21" жовтня 2024 р. Справа№ 910/907/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Барсук М.А.

Руденко М.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024

(повний текст ухвали суду складено 25.06.2024)

про закриття провадження у справі

у справі № 910/907/24 (суддя Удалова О.Г.)

за позовом ОСОБА_1

до Київської міської ради,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

1. Департамент культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

2. Департамент освіти і науки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

3. Мистецький ліцей «Київська дитяча академія мистецтв імені М.І. Чемберджі»;

4. Київський університет імені Бориса Грінченка;

5. Київський столичний університет імені Бориса Грінченка

про визнання протиправним та скасування рішення № 4754/4795 від 23.06.2022

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 закрито провадження у справі № 910/907/24. Роз`яснено ОСОБА_1 , що розгляд цієї справи віднесено до компетенції суду адміністративної юрисдикції.

Не погоджуючись із вищезазначеною ухвалою, 15.08.2024 ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 про закриття провадження у справі, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Разом з апеляційною скаргою, скаржником також заявлено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій викладено прохання поновити строк ОСОБА_1 на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 року по справі № 910/907/24.

Вказану заяву мотивовано тим, що позивач ОСОБА_1 отримала ухвалу Господарського суду міста Києва лише 13.08.2024 особисто, у приміщенні суду.

Позивач зазначала, що не мала змоги отримати дану ухвалу раніше зазначеної дати, оскільки з 23.06.2024 по 12.08.2024 перебувала за межами України за сімейними обставинами, що підтверджується копією закордонного паспорта. Окрім того позивач зазначала, що не отримала копію ухвали поштою, у зв`язку із тим, що копія ухвали була направлена на поштову скриньку 02.07.2024, відповідно після того, як ОСОБА_1 перебувала за кордоном.

Також позивач звертала увагу, що адвокат не мала повноважень оскаржувати дану ухвалу з тих причин, що договір про надання правової допомоги був укладений лише на складання процесуальних документів та представництво в судах першої інстанції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.08.2024, матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 у судовій справі № 910/907/24 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Вовк І.В., судді: Сибіга О.М., Хрипун О.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.08.2024 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали господарської справи № 910/907/24.

26.09.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли витребувані матеріали справи № 910/907/24.

07.10.2024 колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Вовка І.В., суддів: Сибіги О.М., Хрипуна О.О. заявлено про самовідвід у справі № 910/907/24, обґрунтовуючи його тим, що під час автоматизованого розподілу справи не було враховано спеціалізацію суддів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.10.2024 заяву головуючого судді Вовка І.В. та суддів: Сибіги О.М., Хрипуна О.О. про самовідвід у справі № 910/907/24 задоволено.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/617/24 від 09.10.2024 здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.10.2024 апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Кропивна Л.В., судді: Барсук М.А., Руденко М.А.

Дослідивши матеріали поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення її без руху, з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 було проголошено за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача Цурка Наталії Олександрівни , представника відповідача Бабенко Алли Олексіївни та представника третьої особи-4 Хомич Андрія Миколайовича , про що відображено в протоколі судового засідання № 2881728 від 20.05.2024 (т. 3, а.с. 51) та першому аркуші оскаржуваної ухвали (т. 3, а.с. 55).

Повний текст ухвали Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 складено 25.06.2024, що відображено на останньому аркуші оскаржуваної ухвали (т. 3, а. с. 59).

Відтак останній день десятиденного строку для подання апеляційної скарги (ч. 2 ст. 256 ГПК України) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24, було 05.07.2024.

Проте, ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 лише 15.08.2024, що підтверджується відповідною відміткою Північного апеляційного господарського суду.

Тобто, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою через 51 день з дня складання повного тексту ухвали суду.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження, судова колегія зазначає таке.

Частиною другою статті 256 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Пунктом другим частини шостої статті 242 ГПК України визначено, що днем вручення судового рішення (ухвали), є день отримання судом повідомлення про доставлення процесуального документа до електронного кабінету особи або засобами поштового зв`язку.

Примірник ухвали Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 було направлено ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку 27.06.2024 з штрих-кодовим ідентифікатором № 660, що підтверджується відміткою на звороті останнього аркушу ухвали суду (т. 3, а.с. 59) та повернуто на адресу 12.07.2024 за закінченням терміну зберігання.

З цього приводу, колегія суддів враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.04.2018 у справі №916/3188/16, в якій Суд зазначив, що факт неотримання стороною справи кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав копії судових рішень за належною адресою, та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Відтак колегією суддів відхиляються доводи скаржника про не отримання направленої судом першої інстанції засобами поштового зв`язку ухвали Господарського суду міста Києва від 20.05.2024, в час перебування ОСОБА_1 за межами України.

Також колегія суддів враховує, що як вбачається з матеріалів справи під час розгляду справи в суді першої інстанції позивачка також не користувалась своїм правом на отримання судової кореспонденції направленої засобами поштового зв`язку на її адресу судом.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Необхідно також врахувати, що ухвала суду про закриття провадження у справі № 910/907/24 була оприлюднена на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет.

Відносини щодо забезпечення доступу до судових рішень регулюються Законом України «Про доступ до судових рішень».

Статтями 2, 4 вказаного Закону встановлено, що кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Це право забезпечується офіційним оприлюдненням судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, встановленому цим Законом. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. При цьому наразі забезпечено постійне внесення до Єдиного державного реєстру судових рішень електронних копій судових рішень.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 оприлюднено у відкритому доступі 27.06.2024.

Зважаючи на те, що інформація з Єдиного державного реєстру судових рішень є загальнодоступною, цілодобовою та безкоштовною, отже позивачка мала ознайомитись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 з 27.06.2024.

Також позивачка не була позбавлена можливості скористатися своїм правом подати апеляційну скаргу в електронному вигляді за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, як і отримувати процесуальні документи в електронному вигляді.

Суд апеляційної інстанції враховує, що ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 було проголошено за участю позивача ОСОБА_1 та представника Цурка Наталії Олександрівни , відтак їм було відомо про результати судового розгляду та про прийняте судове рішення, отже позивачка мала можливість ознайомитись з повним текстом ухвали Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24, зокрема, в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Щодо повноважень адвоката Бенч О.Г. - Цурка Н.О. суд звертає увагу, що згідно наявного в матеріалах справи ордеру серії АІ № 1569576 виданого 18.03.2024, в адвоката відсутні обмеження повноважень.

Відповідно до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України - суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування заяви про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 ГПК України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У відповідності до частини 3 статті 2 ГПК України, основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є змагальність сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, обґрунтовують свої вимоги і заперечення поданими суду доказами.

Згідно з вимогами статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.

Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.

З огляду на те, пропущений скаржником строк не може буди поновлений з підстав визначених частиною другої статті 256 ГПК України, а скаржником не наведено інших поважних причин для поновлення строку в порядку частини третьої статті 256 ГПК України, колегія суддів відмовляє у задоволенні заяви про поновлення строку для подання апеляційної скарги.

Частиною 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене вище, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без руху з підстав, передбачених п. 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України та зазначає, що ОСОБА_1 має право усунути недоліки, а саме надати до Північного апеляційного господарського суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску строку та посиланням на відповідні докази.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 116, 118, 119, 234, 256, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24.

2. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.05.2024 у справі № 910/907/24 - залишити без руху.

3. Протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, ОСОБА_1 має право усунути недоліки, а саме надати до Північного апеляційного господарського суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, із зазначенням інших поважних підстав пропуску строку.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку неподання скаржником обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху або якщо вказані нею у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані не поважними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді М.А. Барсук

М.А. Руденко