ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21.10.2024м. ДніпроСправа № 904/4244/24

Господарський суд Дніпропетровської області, розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про скасування заходів забезпечення позову у справі № 904/4244/24

за позовом Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп.Дмитра Яворницького, буд. 75, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21, кв. 49, )

про відшкодування збитків

Суддя Дичко В.О.

Секретар судового засідання Жукова К.Д.

Представники:

від позивача: Гуртовий В.Ю. (витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань)

від відповідача: Разбітнов К.В., адвокат (ордер серії АЕ № 1249371 від 07.10.2024)

ВСТАНОВИВ:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» про стягнення збитків у розмірі 400 359,80 гривень.

Судові витрати просить покласти на відповідача.

В обґрунтування позовної вимоги позивач зазначає, що в житловому будинку літ. Б-5 у цокольному поверсі розташоване нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м, власником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ», що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. На прибудинковій території впритул до вказаного нежитлового приміщення Товариством з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» ведуться земляні та будівельні роботи, без оформлення відповідної дозвільної документації. Унаслідок такого будівництва в житловому багатоквартирному будинку з`явилися ознаки деформації, що свідчить про загрозу виникнення аварійної ситуації у випадку, якщо будівельні роботи не будуть зупинені.

Разом з позовом Дніпровською міською радою подана заява про забезпечення позову, в якій просила:

- заборонити державним реєстраторам, Товариству з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» () та будь-яким особам вчиняти будь-які дії (купівля-продаж, міна, найм, виділ часток та інше) по відчуженню, реалізації, передачі іншим особам та переоформленню документів на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення № 2 (РНОНМ 01), м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд 19/21;

- накласти арешт на нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» (), а саме: нежитлове приміщення № 2 (РНОНМ 01), м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21;

- заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» () та будь-яким особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, що розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, в районі буд. 19/21.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 заяву Дніпровської міської ради про забезпечення позову задоволено повністю.

Заборонено державним реєстраторам, Товариству з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» () та будь-яким особам вчиняти будь-які дії (купівля-продаж, міна, найм, виділ часток та інше) по відчуженню, реалізації, передачі іншим особам та переоформленню документів на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21.

Накладено арешт на нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» (), а саме: нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21.

Заборонено Товариству з обмеженою відповідальністю «КСМІЛВ» () та будь-яким особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, в районі буд. 19/21.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.10.2024 виправлено описку, допущену в ухвалі Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 у справі № 904/4244/24, указавши правильне найменування відповідача (боржника) - Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ».

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.10.2024 позовну заяву Дніпровської міської ради прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 05.11.2024 об 11:00 год.

14 жовтня 2024 року через підсистему «Електронний суд» до Господарського суду Дніпропетровської області від Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» вважає заходи забезпечення позову, які застосовані судом, передчасними та такими, що не відповідають критеріям співмірності, адекватності та збалансованості інтересів сторін. При цьому повідомляє, що застосування до відповідача кількох заходів забезпечення позову є надмірним та необґрунтованим, а доводи Дніпровської міської ради є спірними та такими, що не підтверджені обґрунтованими доказами в розумінні процесуального закону. Також Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» вбачає фактичне порушення балансу інтересів сторін, при якому позивач фактично зупинив господарську діяльність відповідача, не маючи при цьому жодного судового рішення.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.10.2024 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про скасування заходів забезпечення позову прийнято та призначено до розгляду в судовому засіданні на 21.10.2024 о 10:30 год.

У судовому засіданні 21.10.2024 представник Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» підтримав заявлене клопотання та просив суд скасувати застосовані заходи забезпечення позову. Крім того, представником Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» заявлено усне клопотання про оголошення перерви в судовому засіданні для надання додаткового доказу.

Представник Дніпровської міської ради заперечив проти усного клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про оголошення перерви в судовому засіданні для надання додаткового доказу, просив відмовити в повному обсязі в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про скасування заходів забезпечення позову.

Протокольною ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.10.2024 відмовлено в задоволенні усного клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про оголошення перерви в судовому засіданні для надання додаткового доказу.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 про забезпечення позову мотивована тим, що суд, проаналізувавши заяву про забезпечення позову та беручи до уваги в сукупності вказані Дніпровською міською радою обставини, дійшов висновку, що невжиття заходів забезпечення позову, про які просив заявник, може ускладнити або унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Проте Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» не погоджується із застосованими заходами забезпечення позову, у зв`язку з чим і подано клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» звертає увагу, що вартість майна, на яке накладено арешт, суттєво перевищує суму, заявлену до стягнення. На підставі договору купівлі продажу нерухомого майна вартість придбання об`єкта нерухомого майна становить 1 126 560 грн, а сума, заявлена до відшкодування 400 359,80 гривень. Отже, вбачається, що сума арештованого майна в декілька разів перевищує суму, заявлену позивачем до стягнення, що не відповідає критерію співмірності. Обґрунтовуючи свою позицію, Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» звертається до постанови від 20.04.2023 у справі № 914/3316/22, у якій Верховний Суд указав, що адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається..

Судом установлено, що до клопотання про скасування заходів забезпечення позову долучено договір купівлі-продажу нерухомого майна від 30.05.2023 (т. 2, а.с. 30). Сторонами зазначеного договору є Товариство з обмеженою відповідальністю «Рубікон» (, продавець) та Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» (, покупець). Указаний договір посвідчено приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кучмій Н.В., зареєстровано в реєстрі за № 698.

Згідно з пунктом 1 зазначеного договору продавець продає (передає у власність), а покупець купує (приймає у власність) нежитлове приміщення № 2 (два), що розташоване в буд. № 19/21 (дев`ятнадцять/двадцять один) по вул. Володимира Вернадського в м. Дніпро.

Відповідно до пункту 7 указаного договору ціна нерухомого майна, що купується покупцем за цим договором, становить 1 126 560 грн 00 коп. (триста двадцять тисяч шістнадцять гривень 00 коп.).

Згідно з пунктом 8 зазначеного договору відповідно до відомостей, викладених у Звіті про оцінку майна, складеного 22.02.2023 року ТОВ «ОЦІНОЧНИЙ ЦЕНТР «МІНМАКС», ринкова вартість об`єкта нерухомого майна складає 1 126 560 грн 00 коп. (триста двадцять тисяч шістнадцять гривень 00 коп.).

З огляду на вищевикладене, оскільки неможливо встановити дійсну вартість указаного нерухомого майна, суд не враховує зазначений доказ.

Крім того, за правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 911/1695/18, обов`язкового з`ясування при вжитті заходів забезпечення позову вартості майна, на яке судом накладається (в порядку вжиття таких заходів) арешт, процесуальним законом не передбачено.

За правовим висновком, викладеним у п. 24 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2023 у справі № 905/448/22, виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язане з обставинами наявності у боржника присудженої до стягнення суми заборгованості. Заборона відчуження або арешт майна, які накладаються судом для забезпечення позову про стягнення грошових коштів, мають на меті подальше звернення стягнення на таке майно у разі задоволення позову.

При цьому арешт нерухомого майна не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Можливість накладення арешту на майно, не обмежуючись грошовими коштами відповідача, в порядку забезпечення позову у спорі про стягнення грошових коштів є для позивача додатковою гарантією того, що рішення суду у разі задоволення позову буде реально виконане та позивач отримає задоволення своїх вимог.

Крім того, у разі задоволення позову у справі про стягнення грошових коштів боржник матиме безумовну можливість розрахуватись із позивачем, за умови наявності у нього грошових коштів у необхідних для цього розмірах, без застосування процедури звернення стягнення на майно боржника.

Аналогічний правовий висновок про те, що у справах, де предметом спору є стягнення грошових коштів, накладення арешту на нерухоме майно є належним видом забезпечення позову, викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18, постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.06.2022 у справі № 908/2382/21.

Не погоджуючись із забороною здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» наголошує, що уповноваженими особами розпорядчі документи не були ані належним чином вручені, ані направлені на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ». Більше того, позивач систематично продовжує ігнорувати належний порядок вручення рішень, приписів та протоколів. Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» звертає увагу суду, що жоден з документів позивача не містить відомостей про ознайомлення з такими документами та їх отримання відповідачем у справі.

Також Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» повідомляє суд, що згідно з пунктом 1.1 договору підряду від 10.07.2024, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» (замовник) та ОСОБА_1 (підрядник), підрядником виконуються роботи з утеплення фасаду приміщення, внутрішні та зовнішні оздоблювальні (облицювальні) роботи стін та підлоги приміщення за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, 1319/21, прим. 2. Зазначене підтверджує, що дані роботи не несуть жодної загрози багатоквартирному будинку та не потребують жодних погоджень та/або дозвільних документів.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» указує, що роботи, які виконуються підрядником, не передбачають будь-якого втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування.

Ураховуючи те, що в договорі підряду від 10.07.2024 (т. 2, а.с. 29) зазначена інша адреса, що відрізняється від адреси, за якою ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 у справі № 904/4244/24 заборонено здійснювати будівельні роботи, суд не враховує вказаний доказ.

Відповідно до абз. 1 п. 10 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 №16 «Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову» господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

З огляду на вищевикладене, Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ», звертаючись із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, повинно було обґрунтувати належними доказами, що потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову.

Однак Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» жодним чином не підтверджує зміну цих обставин, що могло би стати підставою для скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, скасування заходів забезпечення позову згідно зі ст. 145 Господарського процесуального кодексу України пов`язано зі зміною чи припиненням підстав забезпечення позову і не передбачає перегляду відповідної ухвали суду про вжиття заходів забезпечення позову на предмет її правомірності.

Суд звертає увагу на те, що підставою для перевірки правомірності висновків суду та законності ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 про забезпечення позову у справі № 904/4244/24 є оскарження такої ухвали в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на зазначену ухвалу подана Товариством з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» до Центрального апеляційного господарського суду.

Проаналізувавши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про скасування заходів забезпечення позову у справі № 904/4244/24, судом установлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» указує на обставини, які спричинили застосування заходів забезпечення позову, при цьому посилається виключно на обставини щодо незгоди з правомірністю заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 року.

Ненакладення арешту на нерухоме майно відповідача та незастосування заборон вчиняти певні дії унеможливить виконання можливого судового рішення про задоволення позову, що, у свою чергу, призведе до порушення принципу обов`язковості судового рішення, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України.

Отже, накладення арешту на належне Товариству з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» на праві власності нерухоме майно та застосування заборон вчиняти певні дії є співмірними заходами забезпечення позову про стягнення грошових коштів.

Разом з тим, необхідно зазначити, що вжиття заходів забезпечення позову спрямоване виключно на збереження існуючого становища Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ», недопущення негативних наслідків для позивача, є тимчасовими заходами, які спрямовані лише на зупинення вчинення дій, які можуть мати відповідні юридичні наслідки.

Приписами п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ст. 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Указане кореспондується з ч. 1 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, в якій закріплено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

На підставі ч. 1 ст. 73, ч. 1 ст. 74, ч. 1 ст. 77, ст. 79 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Ураховуючи вищевикладене, відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2024 у справі № 904/4244/24.

Згідно з ч.ч. 4-6 ст. 145 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Ухвала господарського суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись статтями 145, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «КСМЛІВ» про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

2. Роз`яснити, що відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у строк та в порядку, що визначені ст.ст. 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 21.10.2024.

Суддя В.О. Дичко