ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року Справа № 906/445/24

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Василишин А.Р., суддя Філіпова Т.Л. , суддя Маціщук А.В.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Житомиробленерго" на рішення Господарського суду Житомирської області від 10 липня 2024 року, повний текст судового рішення складено 22 липня 2024 року по справі №906/445/24 (суддя Прядко О.В.)

за позовом Акціонерного товариства "ЖИТОМИРОБЛЕНЕРГО"

до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАРПОВЕ»

про стягнення 17599 грн 72 коп.

Апеляційну скаргу розглянуто судом без повідомлення учасників справи, відповідно до частин 2, 10 статті 270, частини 13 статті 8 та частини 3 статті 252 ГПК України.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Житомиробленерго" (надалі Позивач) звернулось до Господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпове" (надалі Відповідач) про стягнення 17599 грн 72 коп. вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що уповноваженими представниками оператора системи розподілу під час проведення перевірки електроустановки споживача в присутності громадянина ОСОБА_1 - особи, яка допустила представників оператора системи розподілу на об`єкт (територію) споживача, було виявлено порушення підпункту 2 пункту 8.2.4 ПРРЕЕ, яке призвело до споживання ним необлікованої електричної енергії на суму 17599 грн 72 коп. (а.с. 1-4).

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 10 липня 2024 року в справі №906/446/24 в задоволенні позову відмовлено.

При ухвалені вказаного рішення, суд першої інстанції виходив з того, що: на фотоматеріалах, наданих Позивачем, не зафіксовано особу, яка допустила представників оператора системи; відеозйомка відсутня, а отже встановити, чи інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), зокрема неможливо встановити громадянин ОСОБА_1 , взагалі був присутня під час проведення перевірки, виявленні та фіксації порушення. При цьому місцевий господарський суд констатував, що фото та відеофіксацію самої перевірки та виявлення порушення до матеріалів справи не додано, свідки, які могли б повідомити про відомі їм обставини, які мають значення для справи, відсутні, заяви у порядку статті 88 ГПК України до суду не надходили. За таких обставин, місцевий господарський суд в оскаржуваному рішенні прийшов до висновку про недотримання Позивачем вимог підпункту 8.2.5 ПРРЕЕ під час проведення перевірки та складання акта про порушення ПРРЕЕ №01135-21 від 16 червня 2021 року, а відтак останній не може вважатися належним та допустимим доказом порушення Відповідачем підпункту 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ та викрадення ним електричної енергії. Також, суд вказав і на те, що за актом звірки взаємних розрахунків по договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії №20-382 від 27 грудня 2018 року, згідно з фактичними обсягами споживання електроенергії та затвердженими тарифами й цінами станом на 1 жовтня 2023 року будь-яка заборгованість у Відповідача перед Позивачем відсутня.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду першої інстанції, Позивач звернувся з апеляційною скаргою до Північно-західного апеляційного господарського суду, відповідно до якої просить рішення Господарського суду Житомирської області від 22 липня 2024 року в справі №906/445/24 скасувати та прийняти нове рішення, яким задоволити позов.

Скаржник вважає, що рішення господарського суду є незаконним та таким, що прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права. На підтвердження своїх доводів, скаржник вказує, що відповідно до додатку № 8 до Договору, межа розподілу балансової належності електромереж встановлюється у точці з`єднання проводів живлення КТП-10/0,23 кВ № 177 на ізоляторах опори (10 кВ № 69 ПЛ-10 кВ Сульжинівка) до КТП-177. Вказує, що власністю Відповідача являється повітряна електролінія 10 кВ Сульжинівка та що на опорі 10 кВ № 69 де є межа розподілу електрообладння не розміщено. Все електрообладнання, яке живить об`єкт Гідроспоруда за доводами апелянта розміщено на ЗБ опорі 0.4 кВ повітряної електролінії 0.4 кВ яка передана в оренду Відповідачу балансоутримувачем Годиським старостинським округом Романівськівської селищної ради. Вказав, що земельна ділянка, на якій розташоване повітряна електролінія, електрообладнання та об`єкт Гідроспоруда також орендується Відповідачем, що підтверджується довідкою Годиського старостинського округу Романівської селищної ради Житомирського району, Житомирської області, тому, слід прийняти до уваги підпункт 2.3.4 ПРРЕЕ, де передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акту про пломбування покладаються на власника (користувача) електроустановки, або організацію, на території (приміщенні) якої вони встановлені.

Скаржник вважає, що акт про порушення не містить будь яких зауважень стосовно відсутності у ОСОБА_1 повноважень на його підписання. У графі « зауваження до складеного акта » стоїть прочерк, що розцінюється апелянтом як те що «зауваження до складеного акту відсутні». Зазначає, що єдина вимога Правил при складанні акта в присутності іншої особи, яка допустила представників ОС на об`єкт споживача для проведення перевірки це посвідчення цієї особи, вважаючи при цьому, що дана норма права дотримана представниками Позивача.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 10 вересня 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Позивача та запропоновано Відповідачу в строк протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали надати до відділу канцелярії та документообігу суду відзив на апеляційну скаргу з доказами його надсилання Позивачу.

18 вересня 2024 року через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив від Відповідача, в якому з підстав, наведених у даному відзиві, Відповідач просив залишити рішення місцевого господарського суду без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Відповідач вказав, що згідно з пунктом 8.2.5 (Правила роздрібного ринку електричної енергії) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. ОСОБА_2 в розумінні ПРРЕЕ не може вважатися особою, що допустила представників Позивача до лічильника, оскільки у ОСОБА_3 немає доступу до даного лічильника (відсутні повноваження і відсутні ключі) і лічильник знаходиться на опорах лінії електропередач в металевій коробці під замком на відкритій, загальнодоступній місцевості за 250 метрів від приміщень споживача, що підтверджується наявними в матеріалах справи фотографіями. За доводами Відповідача, ОСОБА_2 це стороння людина яка просто рибачила на природі біля ставка, до якої звернулись представники Позивача щось підписати. Також, Відповідач вказав, що громадянин який підписував акт перевірки ОСОБА_1 жодного відношення до Відповідача немає, так як ОСОБА_2 не є працівником Відповідача, вказуючи, що це підтверджується довідкою Відповідача №7 від 15 травня 2024 року. Відповідач також зазначає, що Відповідач жодним чином не уповноважував дану особу вчиняти дані дії, що підтверджується відсутністю будь яких письмових довіреностей.

Північно-західний апеляційний господарський суд констатує, що відповідно до частини 1 статті 270 ГПК України: у суду апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Згідно частини 2 статті 270 ГПК України: розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Частиною 3 статті 270 ГПК України передбачено, що розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.

В силу дії частини 10 статті 270 ГПК України: апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову меншою ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно частини 13 статті 8 ГПК України: розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Разом з тим, суд констатує, що види справ, що не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження визначені в частині 4 статті 247 ГПК України.

Суд констатує, що дана справа № 906/445/24 не підпадає під дані винятки.

Водночас, суд констатує, що згідно статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімуму на одну працездатну особу в розмірі 3028 грн Відтак, максимальна ціна позову, що підлягає під дію частини 10 статті 270 ГПК України складає 302800 грн 00 коп. (що є більшою сумою, ніж сума позовних вимог в даній справі).

З огляду на вищевказане, колегія апеляційного господарського суду дослідивши матеріали справи на предмет їх підставності та предметності в розрізі вимог частини 10 статті 270 Господарського процесуального кодексу України, ухвалила рішення здійснювати розгляд даної скарги без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, в такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно, ухвалою суду від 10 вересня 2024 року повідомлено сторін про те, що розгляд справи №906/445/24 проводитися в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи, постанова по даній справі буде виготовлена до 11 листопада 2024 року включно.

Відтак, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги Позивача слід відмовити, а рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

При цьому Північно-західний апеляційний господарський суд виходить з наступного.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 27 грудня 2018 року між Романівським РЕМ, який є виробничим структурним підрозділом Позивача (надала - оператор системи) та Відповідачем укладено договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії №20-382 (надалі - Договір) шляхом приєднання споживача до його умов згідно із заявою-приєднання (а.с.10-16, 18).

Відповідно до пункту 1.1 Договору, цей договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу (передачі) електричної енергії споживачам (надалі споживач) як послуг оператора системи. Цей Договір укладається сторонами з урахуванням статтей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання споживача до умов цього Договору згідно з заявою-приєднання, що є додатком №1 до цього договору.

Як визначено пунктом 1.2 Договору, умови цього договору розроблені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року №312 (далі - ПРРЕЕ), та є однаковими для всіх споживачів.

Водночас, пунктом 2.1 Договору передбачено, що оператор системи надає Відповідачу послуги з розподілу (передачі) електричної енергії, параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №309 та Кодексу системи розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310, за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в паспорті точки розподілу за об`єктом Відповідача, який є додатком №2 до Договору, та в особовому рахунку споживача облікових базах даних оператора системи.

Згідно пункту 2.3 Договору, Відповідач оплачує за розподіл (передачу) електричної енергії згідно з умовами глави 5 цього Договору та інші послуги оператора системи згідно з додатком 4 "Порядок розрахунків".

Відповідно до пункту 3.1 Договору, облік (у тому числі приладовий) електричної енергії, що передається оператором системи розподілу та споживається споживачем на межі балансової належності об`єкта споживача, здійснюється відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №311 (далі Кодекс комерційного обліку), та з урахуванням вимог договору. За розрахункову одиницю розподіленого та спожитого обсягу електричної енергії береться одна кіловат година (квт*год).

Пунктом 3.2 Договору визначено, що за підсумками розрахункового місяця постачальник послуг комерційного обліку (оператор системи) забезпечує визначення обсягу електричної енергії за точками комерційного обліку споживачу незалежно від того, хто є власником комерційного засобу (засобів) обліку.

Згідно з абзацом 2 пунктом 3.6 Договору, оператор системи розподілу не рідше одного разу на шість місяців здійснює контрольне зняття показів лічильника електричної енергії та формує обсяг розподіленої та спожитої електричної енергії по Відповідачу за розрахунковий місяць, в якому було здійснено контрольне зняття показань лічильника електричної енергії, з урахуванням його фактичних показань.

За пунктом 6.2 Договору, споживач зобов`язується, зокрема: виконувати умови договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів; невідкладно повідомляти оператора системи про недоліки в роботі вузла вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності;

Оператор системи, за пунктом 7.1 Договору, має право, зокрема: на отримання від споживача своєчасної оплати за надання послуги з розподілу (передачі) електричної енергії у разі, якщо умовами глави 5 цього Договору передбачено, що оплату за послугу з розподілу (передачі) споживач здійснює безпосередньо оператору системи; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; контролювати додержання споживачем вимог ПРРЕЕ; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам Договору про розподіл електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці.

У разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість недоврахованої електроенергії, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання. Вартість недоврахованої електроенергії визначається за ціною закупівлі електроенергії оператором системи та втрати електроенергії в мережах у відповідному розрахунковому періоді.

Відповідно до пункту 8.9 Договору, у разі виявлення однією із сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стали причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Сторона, яка здійснила таке порушення, не може без поважних причин відмовитись від складення та підписання відповідного акта. У разі відмови сторони, що здійснила порушення, від підписання акта, в акті робиться запис про відмову. Якщо акт на місці складення підписали не менше трьох уповноважених представників сторони, що складала акт, такий акт вважається дійсним.

Між тим пунктом 11.1 Договору визначено, що цей Договір набирає чинності з дня приєднання споживача до умов цього Договору і діє протягом 1 року, якщо інший термін не зазначено в заяві-приєднання. Договір вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною зі сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Згідно з додатковою угодою №1 від 27 грудня 2018 року, цей Договір укладається на строк до 31 грудня 2018 року в частині постачання електричної енергії, набирає чинності з дня його підписання. В частині розрахунків за спожиту електричну енергію даний Договір діє до повного погашення заборгованості.

Додатком №4 до Договору Порядок розрахунків (у редакції додаткової угоди №1 від 27 грудня 2018) передбачено, що розрахунковим періодом вважається період з 1 по останній день місяця включно (календарний місяць). Покази засобів обліку фіксуються о 24:00 год останнього дня кожного календарного місяця (а.с. 12 на звороті 13, 17).

Також пунктом 11 додатку №4 до Договору визначено, що вартість послуг з розподілу визначається як добуток тарифу, який діяв в розрахунковому періоді, та обсягу електричної енергії, що передається оператором системи розподілу та споживається споживачем між датами зняття показів засобів обліку за розрахунковий період, а за їх відсутності розрахунковим шляхом за середньодобовим споживанням (за винятком порушення роботи вузла обліку) згідно Кодексу комерційного обліку.

Згідно з пунктів 12-14 Додатку №4 до Договору, у разі порушення Відповідачем умов цього договору та/або ПРРЕЕ, складається акт про порушення ПРРЕЕ у відповідності до вимог ПРРЕЕ, надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Відповідач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Відповідно до акта пломбування та технічної перевірки засобів обліку електричної енергії №136240 від 18 лютого 2019 року, на електроустановку Відповідача (точка обліку гідроспоруда ЩТП-177) встановлено пломби вхідного контролю (цоколь-кожух) - С25737429, на клемній кришці - С48326270, на оптопорті - С25737430, пломби Державної повірки (квартал, рік) III, 15 та заводу виробника - 22/22, 2507598, а також пломби на дооблікові комутаційні апарати та інше обладнання, а саме: двері ЯРВ 0,4 кВ пломба С48326266, кришку бокса ввідного АВ-0,23 кВ пломба С48326269. На відповідальне зберігання цілісні та неушкоджені розрахункові засоби обліку та пломби (індикатори), перелічені вище в кількості 8 шт., прийняв Відповідач (уповноважена особа) - директор Волтарніст О.О. (а.с.19-20).

До матеріалів справи долучено копію акта контрольного огляду від 21 грудня 2020 року, зокрема огляду об`єкта ТОВ КАРПОВЕ в с. Межирічка (а.с.21).

16 червня 2021 року старшими інспекторами оператора системи за участі особи, яка забезпечила доступ до вузла обліку електричної енергії - ОСОБА_1 (посвідчення водія НОМЕР_1 ) при перевірці об`єкта Відповідача (гідроспоруда) в АДРЕСА_1 виявлено факт порушення Відповідачем підпункту 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме відсутня пломба оператора системи розподілу на пломбувальному боксі, яка вказана в акті збереження пломб.

За результатами даної перевірки складено акт про порушення (ПРРЕЕ) №01135-21 від 16 червня 2021 року (а.с.22-23), у якому вказано, зокрема, відомості про засоби вимірювання електричної енергії споживача на дату складання акта про порушення, зокрема засіб вимірювальної техніки типу НІК2102-01Е2Т зав. №7710186; відомості про місце, кількість та тавро установлених пломб (індикаторів) згідно з актом про пломбування та/або про збереження пломб, їх стан, зокрема зазначено, що пломба на двері С48326266, пломба вхідного контролю С257374429 (в акті пломбування С25737429!), пломба на клемній кришці С48326270 і пломба на оптопорті С25737430 не пошкоджені, а пломба на пломбувальному боксі С48326269 відсутня. Також вказано відомості про комутаційні апарати та/або запобіжники, задіяні у схемі електроживлення споживача, а саме: типу ВА, на місці РЩ-0,23 кВ (на схемі т.Q), не опломбований оператором системи, струм спрацювання 16А; заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення порушення: не порушувати ПРРЕЕ. До акта додається фотофіксація порушення (а.с.24).

У пункті 10 акта про порушення вказано, що засідання комісії оператора системи з розгляду складеного акта відбудеться 21 липня 2021 року о 10:00 за адресою: смт. Романів, вул. Небесної Сотні, 7А, каб.№16.

Акт про порушення підписано представниками оператора системи ( ОСОБА_4 , Р.А.Костенко, В.П.Грень) та особою, яка ніби-то допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача, (Л.В.Зданівський), та вказано, що зауваження зі сторони останнього до складеного акта відсутні. У додаткових відомостях зазначено, що другий примірник акта вручено Зданівському Л.В. для передачі керівництву Відповідача.

21 липня 2021 року комісія Романівського РЕМ Позивача з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ в присутності директора Відповідача ОСОБА_5 розглянула акт про порушення ПРРЕЕ №01135-21 від 16 червня 2021 року, фотофіксацію порушення, відомість контрольного огляду від 28 грудня 2020 року, акт про пломбування та технічної перевірки засобів обліку електричної енергії №136240 від 18 лютого 2019 року та прийняла рішення визнати акт про порушення правомірним, а Відповідача - причетним до порушення ПРРЕЕ та здійснити розрахунок відповідно до вимог підпункту 8.4.10 ПРРЕЕ, виходячи із дозволеної потужності, зазначеної в Договорі, з дня останнього контрольного огляду електроустановки споживача до дати виявлення порушення. Відтак обсяг необлікованої електричної енергії становить 4576,2 кВт*год, вартість 17599 грн 72 коп.. Дане рішення оформлене протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №4 від 21 липня 2021 року. При цьому вказано, що Відповідач від підпису протоколу відмовився (а.с.25-26).

Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та рахунок на відшкодування завданих збитків №1683 від 27 липня 2021 року по акту порушення ПРРЕ №01135-21 від 16 червня 2021 року на суму 17599 грн 72 коп. додано Позивачем (а.с.27-28).

Листом від 7 лютого 2024 року №79 на адресу Відповідача Позивач повторно направив матеріали розгляду акта про порушення ПРРЕЕ, які Відповідачем отримано 10 лютого 2024 року, що підтверджується копіями опису вкладення у цінний лист від 8 лютого 2024 року, фіскального чека від 8 лютого 2024 року, поштової накладної №207 від 8 лютого 2024 року та інформацією з офіційного сайту АТ Укрпошта щодо відстеження пересилання поштового відправлення (а.с.29-31).

В той же час, Відповідачем кошти сплачені не були, що стало підставою для звернення Позивача з позовом до суду про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Аналізуючи встановлені обставини справи та переглядаючи спірні правовідносини на предмет наявності правових підстав для задоволення позовних вимог, суд апеляційної інстанції приймає до уваги наступні положення діючого законодавства з урахуванням фактичних обставин справи.

Положеннями статті 20 Господарського кодексу України передбачено, що держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання.

Відповідно до статей 12, 15, 16, 20 Цивільного кодексу України, особа здійснює свої цивільні права, в тому числі право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права, на власний розсуд. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.

В силу дії статті 173 Господарського кодексу України господарський договір є однією з підстав виникнення господарських зобов`язань і є обов`язковим для виконання сторонами.

Аналогічні приписи містяться в статті 629 Цивільного кодексу України.

Статтею 525 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином та у встановлений законом чи договором строк, однобічна відмова від виконання зобов`язань не допускається.

Згідно зі статтею 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до частини 1 статті 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу.

Умови Договору розроблені відповідно до Закону України Про ринок електричної енергії та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року (надалі - ПРРЕЕ). Крім цього, на відносини у сфері забезпечення комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, а також усіх учасників ринку електричної енергії поширюється дія Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП №311 від 14 березня 2018 року. Тому при вирішенні даного спору суд враховує положення вказаних нормативно-правових актів в редакції, яка існувала станом на момент складення акта про порушення ПРРЕЕ №01135-21 від 16 червня 2021 року.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 58 Закону України Про ринок електричної енергії, споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

В силу дії частини 1, пункту 14 частини 2 статті 77 Закону України Про ринок електричної енергії, учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Зважаючи на заперечення Позивача, наведені в апеляційній скарзі щодо того, що самої обставини складання акта про порушення та місця розташування спірної пломби, є достатньо для того аби застосувати підпункт 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ без доказування факту здійснення впливу на засіб вимірювальної техніки, який призвів до споживання електричної енергії без обліку, то апеляційний господарський суд констатує часткову вірність такого тезису апелянта.

В той же час суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що для того, аби застосувати відповідні положення ПРРЕЕ суду необхідно встановити факт правильності та законності складання відповідного акта про порушення (з огляду на те, що сам Позивач вказав присутність при складанні цього акту представника Відповідача, крім усіх інших обставин має встановити дійсність обставин щодо присутності представника Відповідача, а також встановити дійсність факту існування такого порушення, доведеного належними і допустимими доказами). При цьому суд враховує наступне.

Пунктом 2.3.4 ПРРЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно з підпункту 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Пунктом 5.5.1 Кодексу комерційного обліку також визначено, що власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені ЗКО, пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проєктом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акта пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів).

Згідно з пунктом 5.16.2 Кодексу комерційного обліку, ЗВТ мають бути опломбовані на затискній кришці пломбою оператора системи.

Пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також на пристроях вузла обліку, що закривають: первинні і вторинні кола живлення ЗВТ; кришки важелів і кнопок управління комутаційних апаратів та захисних автоматичних вимикачів, встановлених у цих колах; двері комірок трансформаторів напруги; кришки на зборках, колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних інтерфейсах зв`язку ЗВТ; всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до відкритих струмоведучих та сигнальних частин ЗВТ.

Згідно з пунктами 5.16.15, 5.16.17 Кодексу комерційного обліку, після пломбування/розпломбування ЗВТ та пристроїв ВОЕ на об`єкті складається акт пломбування/розпломбування, що підтверджує факт установлення/зняття пломб та індикаторів на/у ЗВТ (зокрема передбачених виробником ЗВТ), відповідність їх стану (неспрацьований/спрацьований), а також передачі встановлених ЗВТ та інших складових ВОЕ, пломб та індикаторів на збереження. Акт пломбування/розпломбування має також містити інформацію про місце кожної пломби/індикатора, найменування суб`єкта, який встановлює/знімає пломбу/індикатор, і суб`єкта, відповідального за збереження та цілісність пломби/індикатора. Акт пломбування/розпломбування підписується представниками сторін, які брали участь у процедурі пломбування/розпломбування.

Таким чином, з наведених вище положень ПРРЕЕ та Кодексу комерційного обліку вбачається, що споживач несе відповідальність за порушення чи відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи, установлених на засобах вимірювальної техніки лише в тому випадку, якщо такі пломби встановлювалися та передавалися йому на зберігання згідно акту про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку.

Пунктом 5.5.5 Кодексу комерційного обліку, відповідальність за збереження і цілісність ЗКО (засобів комерційного обліку електричної енергії), пломб та індикаторів на ЗКО, установлених на електроустановках оператора мережі, зокрема на опорах ліній електропередачі, покладається на оператора мережі.

Відповідно до пункту 6.5.13 Кодексу комерційного обліку, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, мережами якого передається/розподіляється електрична енергія споживачу, порушень цього Кодексу або Правил роздрібного ринку, зокрема фактів безоблікового споживання електричної енергії, пошкодження чи зриву пломб, пломбувального матеріалу та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження ЗКО, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення відповідно до Правил роздрібного ринку.

Згідно з приписами підпункту 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Згідно з пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Пунктом 8.2.7 ПРРЕЕ визначено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до підпункту 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ (порушення саме цього підпункту було встановлено представниками Позивача в акті №01135-21 від 16 червня 2021 року), визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

За змістом підпункту 8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Як зазначено вище в даній постанові, 16 червня 2021 року уповноваженими представниками Романівського РЕМ Позивача проведено перевірку на об`єкті Відповідача (гідроспоруда), в результаті якої ніби-то виявлено порушення Відповідачем підпункту 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме відсутність пломби оператора системи розподілу на пломбувальному боксі, яка вказана в акті збереження пломб. На підставі виявленого порушення складено акт про порушення ПРРЕЕ №01135-21 від 16 червня 2021 року, який судовою колегією оцінюється критично з огляду на таке.

Підпунктом 1.1.2 ПРРЕЕ визначено, що при проведенні контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача, виявленні порушень ПРРЕЕ обов`язковою є участь споживача (його представника), оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може не погодитись з виявленим фактом порушення і надати свої пояснення та зауваження до акта чи до дій осіб, які проводять перевірку, або участь іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

З огляду на викладенні норми Кодексу комерційного обліку та ПРРЕЕ в контексті встановлення дійсності обставин визначених в акті щодо присутності представників Відповідача при ніби-то виявлені порушення суд апеляційної інстанції оцінює доводи апеляційної скарги з приводу того, що Зданівський А.В. (котрий ніби-то допустив представників Позивача до перевірки) представник Відповідача є саме тією повноваженою/уповноваженою особою, яка допускає представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, то колегія суду зауважує таке.

Суд апеляційної інстанції констатує, що а ні ПРРЕЕ, ні Кодекс комерційного обліку електричної енергії не надають визначення (вимог) щодо представника споживача та іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

При цьому представником споживача слід вважати особу, яку споживачем, у передбаченому чинним законодавством порядку, уповноважено, крім участі в процесі контрольного огляду або технічної перевірки, вносити пояснення та зауваження до акта про порушення, викладати мотиви своєї відмови від підписання акта про порушення, підписувати акт про порушення без зауважень.

Аналогічна позиція наведена і в постанові Верховного Суду від 20 вересня 2021 року в справі №911/1122/20.

Аналогічні вимоги містить і пункт 6.5.13 ККОЕЕ, яким передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки порушень цього Кодексу або ПРРЕЕ, зокрема фактів безоблікового споживання електричної енергії, пошкодження чи зриву пломб тощо, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення відповідно до ПРРЕЕ. У підпункті 66 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ міститься визначення споживача, зокрема, споживач електричної енергії - це фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

У той же час в абзаці 11 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Аналіз наведених вище положень ПРРЕЕ та ККОЕЕ дає підстави дійти висновку, що представник споживача повинен бути наділений такими ж правами як і споживач. Тобто представником споживача слід вважати особу, яку споживачем, у передбаченому чинним законодавством порядку, уповноважено, крім участі в процесі контрольного огляду або технічної перевірки, вносити пояснення та зауваження до акта про порушення, викладати мотиви своєї відмови від підписання акта про порушення, підписувати акт про порушення без зауважень.

У пункті 1.1.2 ПРРЕЕ визначено, що об`єкт - це електрифікована споруда (сукупність електрифікованих споруд на одній території) або частина електрифікованої споруди, що належить суб`єкту господарювання або фізичній особі на праві власності або користування.

У юридичній практиці посвідченням особи розуміється вчинення дій щодо встановлення особи.

За змістом частини 3 статті 43 Закону України «Про нотаріат» встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи.

Отже, за відсутності визначення, зокрема, ПРРЕЕ, поняття «інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи)», наведеного в абзацах 1 і 8 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, такою особою слід вважати особу, яка: має доступ до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території (далі - об`єкт), що належить на праві власності або користування споживачу, або має доступ до території, на якій розміщено об`єкт; має можливість допуску представників оператора системи до об`єкта, що належить на праві власності або користування споживачу, або до території, на якій розміщено об`єкт, що належить на праві власності або користування споживачу, для проведення перевірки; таку особу встановлено за документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи.

При цьому ПРРЕЕ не передбачено обов`язку зазначати в акті про порушення документ, за яким відбулося встановлення особи.

Аналогічні правові висновки, щодо застосування абзаців 1, 2, 8, 11 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, викладено Верховним Судом у постановах від 6 червня 2020 року в справі № 916/2504/18, від 16 червня 2021 року в справі № 911/26/20, від 3 серпня 2021 року в справі № 910/5998/20 та від 17 травня 2022 року у справі № 910/18902/20.

Відповідач стверджує, що акт про порушення був складений без його повідомлення та за відсутності його уповноваженого представника, без надання йому можливості дати пояснення та зауваження.

Зі змісту акта про порушення слідує, що останній саме зі сторони споживача підписано особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки - ОСОБА_1 .

При цьому Відповідачем долучено до матеріалів справи докази з котрих вбачається, що у період з 1 лютого 2020 року по 1 жовтня 2021 року Відповідач не здійснював господарську діяльність і не мав найманих працівників (а.с. 53), жодних довіреностей Зданівському Л.В. на представництво своїх інтересів, зокрема, під час проведення контрольного огляду або технічної перевірки, підписання акта про порушення або відмови від його підписання, внесення до акта пояснень та зауважень тощо, Відповідач не надавав. Доказів протилежного матеріали справи не містять так як і не містять доказів того, що ОСОБА_1 з призми дії ПРРЕЕ ні ККОЕЕ є іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

При цьому, ОСОБА_1 особа яка була на об`єкті в момент перевірки, не є користувачем електричної енергії, оскільки за вимогами пункту 3.1.6 ПРРЕЕ для укладення договору на постачання електричної енергії споживач повинен бути стороною діючого договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, а як вказано вище, ОСОБА_1 не має укладених договорів з Позивачем.

Натомість саме Відповідач є власником даного об`єкта, саме з Відповідачем укладено договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії; саме Відповідач взяв на себе обов`язок дотримуватись норм ПРРЕЕ при користуванні електричною енергією, підписав акти про опломбування та збереження пломб, що підтверджено матеріалами справи.

Про наявність інших документів, окрім як посвідчення водія, які унеможливлювали б виникнення будь-яких сумнівів у представників оператора системи щодо особи ОСОБА_1 , Позивачем не згадано і суду першої інстанції та апеляційної інстанції не надано. В той же час, з огляду на зазначення Позивачем ОСОБА_1 саме як представника Відповідача в акті перевірки, то апеляційний господарський суд звертає увагу апелянта на те, що посвідчення водія apriori не є документом, котрий посвідчує повноваження такої особи представляти інтереси саме Відповідача.

Також слід відзначити, що на фотоматеріалах, наданих Позивачем (а.с. 24), не зафіксовано особу, яка допустила представників оператора системи; відеозйомка відсутня, а отже встановити, чи інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), зокрема громадянин ОСОБА_1 , взагалі була присутня під час проведення перевірки, виявленні та фіксації порушення не вдається за можливе.

В той же час, як встановлено судами, територія, на якій розташований відповідний засіб обліку (лічильник, який був об`єктом перевірки), є відкритою для доступу, а сам лічильник знаходиться на опорах ліній електропередачі в металевій коробці, що простежується з наявних у справі фотоматеріалів (а.с. 52, 54, 59), тобто представники Позивача могли без перешкод потрапити на відповідну територію. Більше того у даному випадку відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії, пломб та індикаторів на ЗКО покладається саме на оператора мережі в силу дії пункту 5.5.5 Кодексу комерційного обліку.

Поміж тим, Позивач в апеляційній скарзі зауважує, що земельна ділянка на якій розташована повітряна електростанція, електрообладнання та об`єкт Гідроспоруди орендується Відповідачем, що ніби-то підтверджується довідкою Годиського старостинського округу Романівської селищної ради, однак. колегія суду зауважує, що в матеріалах справи відсутня як така довідка на котру покликається Позивач так і будь-які інші докази, які засвідчували й факт оренди Відповідачем земельної ділянки на якій розташована повітряна електростанція, електрообладнання та об`єкт Гідроспоруди.

Окрім того, як вказав Відповідач та що не спростовано Позивачем а ні протягом розгляду справи в суді першої інстанції а ні в апеляційні скарзі, що ключів від лічильника у ОСОБА_1 як сторонньої особи не було і бути не могло, представники оператора зламали замок лічильника, та по суті самовільно відкриваючи його; замок Відповідач замінив власними силами без звернення до правоохоронних органів з приводу цього факту. Колегія суду констатує, що Позивачем викладені обставини не спростовано. Фото- та відеофіксацію самої перевірки та виявлення порушення до матеріалів справи не додано. Свідки, які могли б повідомити про відомі їм обставини, які мають значення для справи, відсутні.

Відповідно до приписів частин 1, 3 статті 13 та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Сторона судового спору, яка не погоджується з доводами опонента, має їх спростовувати шляхом подання відповідних доказів, наведення аргументів, надання пояснень тощо. Інакше принцип змагальності, задекларований у статті 13 ГПК України, втрачає сенс.

Аналогічна правова позиція викладена і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 червня 2023 року в справі №916/3027/21.

Згідно з частиною 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Резюмуючи усе описане вище, судова колегія виснує про недотримання Позивачем вимог пункту 8.2.5 ПРРЕЕ під час проведення перевірки та складання акта про порушення ПРРЕЕ №01135-21 від 16 червня 2021 року, а саме не підтвердження належними та допустимими доказами порушення Відповідачем підпункту 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ та в цілому викрадення ним електричної енергії (позаоблікове споживання).

Колегією суддів приймається до уваги і те, що за актом звірки взаємних розрахунків по Договору, згідно з фактичними обсягами споживання електроенергії та затвердженими тарифами й цінами станом на 1 жовтня 2023 року будь-яка заборгованість у Відповідача перед Позивачем відсутня (а.с.60).

Твердження Позивача наведені в апеляційні скарзі про те, що в акті звірки в графі відшкодування завданих збитків (за необліковану електроенергію) відсутня заборгованість, так як на момент підписання цього акта Відповідач не визнавав даної заборгованості і відмовився від вказаного нарахування, а рішення суду з даного питання було відсутнє, відхиляються як необґрунтовані, зауваживши на те, що акт звірки складено оператором системи розподілу 1 жовтня 2023 року, підписано Відповідачем 20 жовтня 2023 року, а Позивач звернувся з даним позовом до суду 24 квітня 2024 року. Відповідно до вимог чинного законодавства акт звірки розрахунків у сфері бухгалтерського обліку та фінансової звітності не є зведеним обліковим документом, а є лише технічним (фіксуючим) документом, за яким бухгалтерії підприємств звіряють бухгалтерський облік операцій. Акт відображає стан заборгованості та в окремих випадках - рух коштів у бухгалтерському обліку підприємств та має інформаційний характер, тобто має статус документа, який підтверджує тотожність ведення бухгалтерського обліку спірних господарських операцій обома сторонами спірних правовідносин. Як правило, акти звірок розрахунків (чи заборгованості) складаються та підписуються бухгалтерами контрагентів і підтверджують остаточні розрахунки сторін на певну дату. Тобто, за даними Позивача, наведеними у вищевказаному акті звірки, станом на 1 жовтня 2023 року будь-яка заборгованість за Договором у Відповідача відсутня. Дане опосередковано вказує на безпідставність тверджень апелянта.

Окрім того позиції, викладені у постановах Верховного Суду від 6 червня 2020 року в справі №916/2504/18, від 16 червня 2021 року в справі №911/26/20, від 3 серпня 2021 року в справі №910/5998/20, від 20 вересня 2021 року в справі №911/1122/20, на які Позивач посилається в апеляційні скарзі, не є релевантними з огляду на різні обставини справ.

Відтак, зважаючи на те, що Позивачем не спростовано, що обставини, встановлені в акті, не відповідають дійсності (зокрема щодо особи, яка допустила працівників Позивача на об`єкт), а відтак Позивачем не доведено обставини, якими він обґрунтовує позовні вимоги, а отже підстави для стягнення з Відповідача 17599 грн 72 коп. вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ відсутні, тому колегія суддів прийшла до висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідне рішення прийняте місцевим господарським судом, відповідно Північно-західний апеляційний господарський суд лишає без змін оспорюване судове рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає посилання Позивача, викладених в апеляційних скаргах, безпідставними, документально необґрунтованими, такими, що належним чином досліджені судом першої інстанції при розгляді спору та при винесенні судового рішення.

Судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права при розгляді спору та розподілу судових витрат (в тому числі на адвокатські послуги) судом першої інстанції, судовою колегією не встановлено, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга, не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі рішення, а наведені в ній доводи не спростовують висновків суду першої інстанції.

Судові витрати зі сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги залишаються за Позивачем, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 126, 129, 244 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Житомиробленерго" на рішення Господарського суду Житомирської області від 10 липня 2024 року по справі №906/445/24 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Житомирської області від 10 липня 2024 року по справі №906/445/24 - залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

4. Відповідно до частини 3 статті 287 ГПК України, дана справа не підлягає касаційному оскарженню, окрім випадків, визначених у підпунктах а, б, в, г пункту 2 частини 3 статті 287 ГПК України.

5. Справу № 906/445/24 повернути Господарському суду Житомирської області.

Головуючий суддя Василишин А.Р.

Суддя Філіпова Т.Л.

Суддя Маціщук А.В.