УХВАЛА

17 жовтня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/1834/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І.Д. - головуючої, суддів - Баранця О.М., Губенко Н.М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва

(суддя - Шкурдова Л.М.)

від 07.05.2024

та постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуюча - Коротун О.М., судді - Майданевич А.Г., Сулім В.В.)

від 10.09.2024

у справі за первісним позовом:

1. ОСОБА_1 ;

2. TRIANTAL INVESTMENTS LTD

до відповідачів:

1. Міністерства фінансів України;

2. Фонду гарантування вкладів фізичних осіб;

3. Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк";

4. Національного банку України;

5. Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку;

6. Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк";

7. Товариства з обмеженою відповідальністю "Солід Дніпро";

8. Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів - Кабінету Міністрів України

про визнання недійсним договору купівлі-продажу акцій Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" № БВ-744/16/13010-05/131 від 21.12.2016 та зобов`язання вчинити дії

та за зустрічним позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

до відповідачів:

1. ОСОБА_1 ;

2. TRIANTAL INVESTMENTS LTD;

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійний вимог на предмет спору за зустрічним позовом на стороні позивача:

1. Міністерства фінансів України;

2. Фонду гарантування вкладів фізичних осіб;

3. Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк";

4. Національного банку України;

5. Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку;

6. Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України"

за участю третьої особи 7, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору за зустрічним позовом на стороні відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю "Солід Дніпро"

про визнання відсутнім права вимагати повернення акцій Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" та визнання відсутнім права власності на акції Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

за участю Офісу Генерального прокурора

ВСТАНОВИВ:

1. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.05.2024 закрито провадження у справі № 910/1834/19 за первісним позовом ОСОБА_1 та TRIANTAL INVESTMENTS LTD. Зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" залишено без розгляду.

2. Суд першої інстанції, враховуючи набрання чинності 23.05.2020 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення механізмів регулювання банківської діяльності" № 590-ІХ від 13.05.2020 (далі - Закон № 590-ІХ), дійшов висновку, що права та інтереси учасників/колишніх учасників банку, які були порушені внаслідок виведення неплатоспроможного банку з ринку або ліквідації банку можуть бути захищені лише шляхом відшкодування завданої шкоди у грошовій формі. Таким чином, спосіб захисту, обраний позивачами у цій справі, а саме: визнання недійсним договору купівлі-продажу акцій №БВ-744/16/13010-05/131 від 21.12.2016, не відповідає частинам третій та четвертій статті 5 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 7 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 590-IX.

3. 10.09.2024 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою апеляційні скарги ОСОБА_1 та TRIANTAL INVESTMENTS LTD на ухвалу суду першої інстанції залишив без задоволення; апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до якої приєдналося Міністерство фінансів України та Національний банк України про зміну ухвали суду першої інстанції в частині первісного позову - задовольнив. Змінив ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.05.2024 про закриття провадження у справі № 910/1834/19 в частині первісного позову, виключивши з її мотивувальної частини висновки суду про порушення прав та законних інтересів ОСОБА_1 та TRIANTAL INVESTMENTS LTD внаслідок прийняття рішень Правління Національного банку України "Про віднесення ПАТ КБ "Приватбанк" до категорії неплатоспроможних", "Про надання пропозиції Кабінету Міністрів України щодо виведення неплатоспроможного банку з ринку за участю держави", постанови Кабінету Міністрів України "Деякі питання забезпечення стабільності фінансової системи", рішень Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб "Про запровадження тимчасової адміністрації у ПАТ КБ "Приватбанк", "Про запровадження плану врегулювання ПАТ КБ "ПриватБанк", "Про погодження умов придбання акцій додаткової емісії неплатоспроможного банку ПАТ КБ "Приватбанк" й укладення оспорюваних договорів. В іншій частині оскаржувану ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.

4. Суд апеляційної інстанції виходив з того, що на дату звернення позивачів з позовом у цій справі, діяв ГПК України, диспозиція статті 5 "Способи судового захисту" ГПК України в зазначеній редакції не передбачала обмежень щодо вибору колишнім учасником неплатоспроможного банку способу захисту його прав у господарському суді, порушення яких він пов`язує зі здійсненням процедури виведення неплатоспроможного банку з ринку. Разом з цим, такі обмеження існували відповідно до частини шостої статті 41 Закону № 4452-VI. Відповідно до вказаного положення, після укладення договору купівлі-продажу акцій неплатоспроможного банку та їх передачі інвестору, останній, зокрема, не може бути позбавлений права власності на придбані ним акції банку, та такі акції не можуть бути витребувані у нього на користь попереднього власника. Таке регулювання прийнято Україною з метою адаптації законодавства до корпоративного та банківського права Європейського Союзу відповідно до зобов`язань за міжнародними договорами України, воно узгоджується зі статтею 85 Директиви 2014/59/ЄС та має певні особливості процедури застосування в національному праві, що допускається цими міжнародними договорами. Таким чином, передбачена частиною шостою статті 41 Закону № 4452-VI заборона щодо витребування в інвестора придбаних ним акцій банку на користь їх попереднього власника, яка діяла з 12 серпня 2015 року та на час розгляду спору у цій справі, у контексті застосування гарантій статті 6 Конвенції є легітимним цивільно-правовим обмеженням способів захисту акціонерами банків їх прав та інтересів у процедурі виведення з ринку неплатоспроможного банку (у розумінні норм матеріального права), яка має застосовуватися як спеціальна щодо загальних способів захисту норма права. Така норма введена на захист публічного інтересу в забезпеченні стабільності фінансової системи та положень щодо добросовісності інвестора банку в силу закону (частини десятої статті 39 Закону № 4452-VІ). Отже, законодавець встановив межі захисту суб`єктивного права учасника банку, імперативно визначивши, які способи захисту можуть бути застосовані у разі порушення права особи під час процедури виведення з ринку неплатоспроможного банку і які способи захисту не можуть бути застосовані. А тому, внесені Законом № 590-IX зміни до ГПК України, які набрали чинності 23 травня 2020 року, фактично не змінили цього матеріально-правового регулювання. Таким чином, обґрунтованими є доводи ПАТ КБ "Приватбанк" (Мінфіну та КМУ) про наявність на час звернення позивачів з позовом у цій справі механізму (обмеження) вибору позивачами способу захисту в такій категорії справ.

5. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно закрив провадження у цій справі на підставі пункту 7 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 590-IX та відхилив доводи апеляційних скарг як безпідставні.

6. 10.10.2024 представник ОСОБА_1 надіслав до Верховного Суду через систему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

7. В обґрунтування касаційної скарги скаржник зазначає, що висновки судів першої та апеляційної інстанцій не відповідають обставинам цієї справи, суди першої та апеляційної інстанції порушили норми процесуального права та неправильно застосували норми матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали та, відповідно, винесення помилкової постанови, що відповідно до частини шостої статті 310 ГПК України є підставою для їх скасування та направлення справи для продовження розгляду. Скаржник вважає, що закриття провадження у справі № 910/1834/19 на підставі пункту 7 розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону № 590-ІХ є незаконним, і суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо застосування у цій справі положень цього Закону з огляду на те, що позивач-1 обґрунтовував порушення своїх прав та інтересів не на підставі протиправного (незаконного) індивідуального акта Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішення Кабінету Міністрів України, а також спірні правовідносини виникли ще до набрання чинності вказаного Закону.

8. У касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

9. Верховний Суд залишає клопотання без розгляду, оскільки строк на касаційне оскарження не пропущений. Касаційна скарга подана 10.10.2024 протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення (23.09.2024), що передбачено абзацом 2 частини першої статті 288 ГПК України.

10. Верховний Суд вивчив касаційну скаргу та дійшов висновку, що остання відповідає вимогам статті 290 ГПК України, підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому згідно зі статтею 294 цього Кодексу відкриває провадження у справі на підставі абзацу другого частини другої статті 287 ГПК України.

Керуючись нормами частини четвертої статті 197, статті 234, абзацу другого частини другої статті 287, статей 290, 291, 294, частини третьої та п`ятої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/1834/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.05.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2024.

2. Призначити до розгляду справу № 910/1834/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на 26 листопада 2024 року о 10:00 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Встановити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 12 листопада 2024 року.

5. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

6. Звернути увагу Товариства з обмеженою відповідальністю "Солід Дніпро" та його представників, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 № 3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє її права на подання документів до суду в паперовій формі;

- особа, яка подала касаційну скаргу в електронній формі, заяви по суті справи, клопотання має подавати до суду виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- в умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування ЄСІТС, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі;

- Кодексом встановлені процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

7. Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/1834/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді О. Баранець

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду () або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд