ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" жовтня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/415/24

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Сікорської Н.А.

секретар судового засідання: Сорока І.В.,

за участю прокурора: Ільченко П.Л., діє на підставі службового посвідчення №071249 від 01.03.2023 р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Керівника Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Коростенської міської ради

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ"

2. Комунального некомерційного підприємства "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення кошті у сумі 458437,40 грн.

Процесуальні дії по справі.

Керівник Коростенської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Коростенської міської ради до ТОВ "СКАЙ СОФТ" та КНП "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради про визнання недійсними додаткових угод до договору № 17/01/12/Б від 17.01.2022 р. та про стягнення з відповідачів 458437,40 грн., отриманих без достатньої правової підстави.

Ухвалою від 22.04.2024 р. суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 21.05.2024 р.

Ухвалою від 21.05.2024р. суд відклав підготовче засідання на 25 червня 2024 р.

24.06.2024р. від прокурора надійшло клопотання про долучення доказів (а.с.103-112).

Ухвалою від 25.06.2024р. суд відклав підготовче засідання на 01 серпня 2024 р.

Ухвалою від 01.08.2024р. суд відклав підготовче засідання на 20 серпня 2024 р.

Ухвалою суду від 20.08.2024р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 01 жовтня 2024 р.

В судовому засіданні 01.10.2024р. судом оголошено перерву до 07.10.2024р.

В судовому засіданні 07.10.2024р. судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги прокурора мотивовані тим, що ТОВ "СКАЙ СОФТ" та КНП "Коростенська центральна міська лікарня" за результатами проведення процедури закупівлі укладено договір №17/01/12/Б від 17.01.2022р., предметом якого є поставка електричної енергії.

Відповідно до Комерційної пропозиції, що є додатком №1 до договору, ціна 1 кВт/год електричної енергії становить 3,72676796 грн. з урахуванням ПДВ.

Прокурор вказав, що протягом дії договору сторони підписали додаткові угоди, зокрема: додаткову угоду №1 від 08.02.2022р., додаткову угоду №2 від 18.02.2022р., додаткову угоду №3 від 16.09.2022р., додаткову угоду №4 від 06.10.2022р., якими збільшили вартість ціни за 1 кВт/год електричної енергії, а загальний обсяг її поставки зменшили.

На думку прокурора укладення вищевказаних додаткових угод здійснено з порушенням приписів п.2 ч.5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки при їх укладенні ціну на закуповувану електроенергію підвищено більше ніж на 10% та за відсутності належного обгрунтування такого підвищення цін.

Вважає, що надані постачальником документи, неможливо розцінити як належні докази коливання ціни на ринку електричної енергії у період з дати укладання договору про закупівлю до дати оспорюваних додаткових угод.

Вказав, що внаслідок неправомірного збільшення вартості електроенергії КНП "Коростенська центральна міська лікарня" переплатило ТОВ "СКАЙ СОФТ" 458437,40 грн., які підлягають стягненню з останнього на підставі ст.1212 ЦК України.

Позивач свої пояснення щодо позовних вимог прокурора не надав, свого представника в судове засідання не направив. В заяві від 31.07.2024р. просив розглядати справу без участі його представника.

Відповідачі не скористалися правом подачі письмового відзиву на позовну заяву, доводи прокурора не спростували, представників для участі в судовому засіданні не направили.

Про дату та час розгляду справи відповідачі повідомлялися за допомогою системи Електронний суд, шляхом надіслання ухвал до електронного кабінету ТОВ "СКАЙ СОФТ" та КНП "Коростенська центральна міська лікарня".

У разі неподання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.9 ст.165 ГПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.13 ГПК України).

За висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами та за відсутності представників позивача та відповідачів.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

За результатами проведення процедури закупівлі 17.01.2022р. між Товариством з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ" (постачальник) та Комунальним некомерційним підприємством "Коростенська центральна міська лікарня" (споживач) укладено договір №17/01/12/Б про постачання електричної енергії споживачу (а.с.11-18), згідно п.2.1 якого за цим договором постачальник продає електричну енергію, за кодом CPV за ДК 021:2015-09310000-5 - Електрична енергія. Споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Кількість електричної енергії в обсязі 670000 кВТ/год, відповідно до п.3 "Обсяги постачання електричної енергії споживачу" додатку 2.

Відповідно до п. 5.1 договору ціна цього договору становить 2496934,54 грн. Споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком № 2 до цього договору.

Ціна електричної енергії має зазначатися постачальником у актах приймання-передачі електричної енергії (далі - акт) за цим договором, у тому числі у разі її зміни (пункт 5.3 договору).

Відповідно до п.п.2 п.13.2 договору згідно з вимогами Закону України "Про публічні закупівлі" умови договору не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. - не частіше ніж однії раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідкою або експертним висновком (завіреними копіями цих довідок або висновків, виданих торгово-промисловою палатою України, або регіональною торгово-промисловою палатою). До розрахунку ціни за одиницю товару приймається ціна щодо розміру ціни на товар на момент укладання Договору про закупівлю (з урахуванням внесених раніше змін до договору про закупівлю) та на момент звернення до вказаних органів, що підтверджує коливання (зміни) цін на ринку, що є предметом закупівлі за цим Договором про закупівлю. В будь-якому випадку збільшення ціни на товар здійснюється саме на такий відсоток, на який відбулося коливання ціни на ринку, але не більше 10 відсотків.

Постачальник зобов`язаний не пізніше 2-х робочих днів з дати отримання документів підтверджуючих коливання ціни товару на ринку повідомити споживача про коливання ціни товару на ринку, в телефонному режимі за номером ) та в обов`язковому порядку надіслати на електронну пошту замовника () проект додаткової угоди на зміну ціни та скановані копії підтверджуючих документів.

КНП "Коростенська центральна міська лікарня" 17.01.2022р. підписала заяву-приєднання до договору про постачання електричної енергії (а.с.19-20).

За змістом додатку №2 до договору "Комерційна пропозиція" ціна (тариф) електричної енергії за 1 кВт/год з ПДВ за результатами проведеного аукціону без урахування послуги з розподілу становить 3,72676797 грн., в тому числі ПДВ 0,621127 гри, та визначається згідно механізму визначення ціни, а саме: 0.352716 грн. - тариф на передачу електроенергії з ПДВ. 3,37405197 грн. - вартість електроенергії з ПДВ (а.с.21-23).

08.02.2022р. сторонами було підписано додаткову угоду №1 до договору (а.с.27) згідно якої сторони дійшли згоди щодо зміни ціни за одиницю товару у бік збільшення в межах, що не перевищує 10 відсотків за одиницю товару, пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку без збільшення загальної вартості договору, за рахунок зменшення об`ємів закупівлі (кВт х год), у зв`язку з чим сторони домовилися:

1. Підпункт 1.1 пункту 1 розділу 1 Комерційної пропозиції викласти в наступній редакції:

"1. Ціна (тариф) електричної енергії за 1 кВт/год з ПДВ за результатами проведеного аукціону без урахування послуги з розподілу становить 4,09907 грн., в тому числі ПДВ 0,683178 гри, та визначається згідно механізму визначення ціни, а саме: 0.414768 грн. - тариф на передачу електроенергії з ПДВ (відповідно до Постанови НКРЕКП №2454 від 01.12.2021р.);

- 3,684302 грн. - вартість електроенергії з ПДВ.

2. За результатами перерахунку цін п.2.1 договору та п.3 додатку №2 (Комерційна пропозиція) до договору в частині зміни кількості (обсягу) поставки товару викласти в наступній редакції:

"Обсяг (плановий) електричної енергії протягом 2022р. становить 609146,5966 кВт*год."

Додаткова угода №1 від 08.02.2022 до договору набуває чинності з 26.01.2022 протягом строку дії договору , а в частині розрахунків - до їх повного виконання.

Підтвердженням коливання цін на електричну енергію на ринку енергоносіїв вказано експертний висновок Черкаської торгово-промислової палати №О-48 від 26.01.2022р. (а.с.52-53).

Додатковою угодою №2 від 18.02.2022р. до договору №17/01/12-Б (а.с.28) сторони визначили ціну (тариф) електричної енергії за 1 кВт/год з ПДВ 4,50856 грн.; вартість електроенергії з ПДВ - 4,093792 грн.; обсяг (плановий) електричної енергії протягом 2022р. становить 538940,25 кВт/год.

Додаткова угода №2 набуває чинності з 01.02.2022р. протягом строку дії договору, а в частині розрахунків - до їх повного виконання (п.5 додаткової угоди).

Підтвердженням коливання цін на електричну енергію на ринку енергоносіїв вказано експертний висновок Черкаської торгово-промислової палати №О-48 від 26.01.2022р. (а.с.52-53).

Додатковою угодою №3 від 16.09.2022р. до договору №17/01/12-Б (а.с.29) сторони визначили ціну (тариф) електричної енергії за 1 кВт/год з ПДВ без урахування послуги з розподілу 4,91753 грн.; обсяг (плановий) електричної енергії протягом 2022р. становить 507761,933 кВт*год.

Додаткова угода №3 набуває чинності з 01.09.2022р. протягом строку дії договору, а в частині розрахунків - до їх повного виконання (п.5 додаткової угоди).

Підтвердженням коливання цін на електричну енергію на ринку енергоносіїв вказано експертний висновок Черкаської торгово-промислової палати №О-307 від 02.09.2022р. (а.с.55).

Додатковою угодою №4 від 06.10.2022р. до договору №17/01/12-Б (а.с.30) сторони визначили ціну (тариф) електричної енергії за 1 кВт/год з ПДВ без урахування послуги з розподілу 5,30882 грн.; обсяг (плановий) електричної енергії протягом 2022р. становить 470337 кВт*год.

Додаткова угода №4 набуває чинності з 01.10.2022р. протягом строку дії договору, а в частині розрахунків - до їх повного виконання (п.5 додаткової угоди).

Підтвердженням коливання цін на електричну енергію на ринку енергоносіїв вказано експертний висновок Черкаської торгово-промислової палати №О-350 від 20.09.2022р. (а.с.54).

Додатковою угодою №5 від 13.12.2022р. сторони виклали в новій редакції пункт 5.1 договору: "Ціна цього договору становить 2496934,54 грн., в тому числі ПДВ 416155,17 грн." (а.с.31).

На виконання умов договору ТОВ "СКАЙ СОФТ" у 2022 році поставило КНП "Коростенська центральна міська лікарня" 546987 кВт/год електричної енергії вартістю 2496931,03 грн., що підтверджується підписаними сторонами актами здачі-прийняття робіт (надання послуг) (а.с.32-51, 107-112).

КНП "Коростенська центральна міська лікарня" поставлену електричну енергію оплатило в повному обсязі.

26.01.2023р. КНП "Коростенська центральна міська лікарня" опубліковано звіт про виконання договору про закупівлю, згідно якого ТОВ "СКАЙ СОФТ" було поставлено КНП 470337 кВт/год електричної енергії, вартістю 2496931,03 грн. (а.с.24-26).

Вважаючи, що підписані сторонами додаткові угоди №№1-4 до договору №17/01/12-Б укладені з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", прокурор надіслав Коростенській міській раді повідомлення №52-11663-вих23 від 13.12.2023р., в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру", в якому вказав на необхідність вжиття заходів захисту порушених інтересів територіальної громади (а.с.66-67).

Коростенська міська рада у відповіді на повідомлення №02-17/71 від 15.01.2024р. не погодилась з позицією прокурора та зазначила, що на момент звернення до споживача з повідомленням про необхідність підняття ціни на послуги, існували обставини, які підтверджували (та підтверджують) належність та допустимість наданих висновків експертної установи, як доказ коливання ціни на ринку електричної енергії (а.с.69-72).

11.04.2024р. прокурор повторно направив повідомлення в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" Коростенській міській раді (а.с.77).

У зв`язку з невжиттям уповноваженим органом заходів на захист інтересів територіальної громади,

Керівник Коростенської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Коростенської міської ради до ТОВ "СКАЙ СОФТ" та КНП "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради, в якому просить визнати недійсними додаткові угоди до договору №17/01/12-Б на постачання електричної енергії споживачу від 17.01.2022р.: №1 від 08.02.2022р., №2 від 18.02.2022р., №3 від 16.09.2022р., №4 від 06.10.2022р., а також стягнути з ТОВ "СКАЙ СОФТ" 458437,40 грн., отриманих без достатньої правової підстави.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до пункту 3 частини 1статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частиною 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частинами 3, 4 статті 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №3-рн/99 від 08.04.1999 під поняттям "орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Судом враховано, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Проте, з метою захисту інтересів держави прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежним чином.

Розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично, надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме: подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси, держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо у відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Сам факт незвернення до суду уповноваженим органом з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, територіальної громади, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно зі статтею 143 Конституції України органи місцевого самоврядування вирішують питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції.

Як свідчать матеріали справи, прокурор двічі надсилав Коростенській міській раді повідомлення про необхідність вжиття заходів на захист інтересів держави (а.с.66-67, 77).

У зв`язку з невжиттям вказаною особою дій для реагування на виявлене порушення інтересів територіальної громади, звернувся до суду з даним позовом.

Отже, при зверненні з даним позовом прокурором дотримано норми статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру", визначено уповноважений орган державної влади та орган державного фінансового контролю, а також належним чином обґрунтовано необхідність захисту інтересів держави у спірних правовідносинах.

Прокурор, звертаючись до суду з даним позовом, вказує, що при укладенні оспорюваних додаткових угод сторонами не дотримано вимог ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно ст. 626 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Відповідно до ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно з абзацом 1 частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Частиною 1 статті 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Статтею 204 ЦК України встановлено презумпцію правомірності правочину та визначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або він не визнаний судом недійсним.

При цьому для визнання оспорюваного договору недійсним позивач має довести за допомогою належних засобів доказування, що договір суперечить вимогам чинного законодавства щодо його форми, змісту, правоздатності і волевиявленню сторін, на момент укладення договору свідомо існує об`єктивна неможливість настання правового результату, а також те, що внаслідок його укладення порушені права позивача.

Таким чином, недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Положеннями частини 1 статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Стаття 652 ЦК України передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) у момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

За змістом частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі"(в редакції станом на дати укладення додаткових угод) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.

Системний аналіз положень статей 651, 652 ЦК України та положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" дає підстави для висновку про те, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації); підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, зроблено висновок, що під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

Верховний Суд неодноразово зауважував, що передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10 %. Інше тлумачення відповідної норми Закону "Про державні закупівлі" нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд вважає, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод) (постанова Верховного Суду від 02.07.2024р. у справі №910/13579/23).

Як встановлено судом, відповідачі уклали договір №17/01/12/Б від 17.01.2022р. про постачання електричної енергії споживачу за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі".

В Комерційній пропозиції, що є додатком №2 до договору, сторони визначили ціну 1 кВт/год електричної енергії 3,72676797 грн. з урахуванням ПДВ, а саме: 0,352716 тариф на передачу електроенергії з ПДВ; 3,37405197 вартість електроенергії з ПДВ (а.с.21-23).

Додатковою угодою №1 від 08.02.2022р. сторони погодили зміну ціни на товар та визначили її в розмірі 4,09907 грн. та вказали, що вона діє з 26.01.2022. (а.с.27).

Фактично, вказаною угодою сторони збільшили ціну товару від первинно погодженої у договорі на 9,99%, тобто у межах дозволеної частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" зміни вартості товару - не більше ніж на 10 відсотків.

Підставою для укладення вказаної угоди стала цінова довідка Черкаської ТПП №О-48 від 26.01.2022р., в якій зазначена середньозважена ціна на електроенергію на ринку на добу наперед у торговій зоні ОЕС України за 15-16, 17-18, 19, 21, 24, 26 січня 2021 року. Середньозважена ціна на ринку на добу наперед станом на 26.01.2022р. становила 3262,38 грн./мВт.год. (а.с.52-53).

Суд зауважує, що постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18.06.2021 у справі №927/491/19.

Суд звертає увагу, що за даними ДП "Оператор ринку", розміщених у вільному доступі за посиланням https://www.oree.com.ua, середньозважена ціна на електроенергію на ринку на добу наперед у торговій зоні ОЕС України на дату укладення додаткової угоди №1 - 08.02.2022р. (2202,22 грн./мВт.год. або 2,20222 грн. кВт/год) є меншою ніж вартість електроенергії з ПДВ, визначеної сторонами у комерційній пропозиції на дату укладення договору (3,37405197 вартість електроенергії з ПДВ).

Наведене свідчить про відсутність коливань цін на ринку, тобто того юридичного факту з яким пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" пов`язується виникнення у сторін договору право змінювати його істотні умови.

Отже, укладення додаткової угоди від 08.02.2022р. з підняттям ціни предмету закупівлі після підписання Договору, без доведення коливання ціни у бік збільшення, не може бути розцінено судом як добросовісною поведінкою сторони та поважною причиною, яка забезпечує реалізацію принципів максимальної економії, ефективності та пропорційності.

Слід вказати, що довідка уповноваженого органу, на підставі якої вносяться зміни до істотних умов договору про закупівлю, має містити інформацію про коливання ціни товару на ринку, у зв`язку з чим у такій довідці має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення.

У експертному висновку Черкаської торгово-промислової палати №О-48 не зазначена вартість електричної енергії на дату укладення оспорюваної додаткової угоди, оскільки вона містить інформацію лише за 8 днів січня 2022р., що унеможливлює підтвердження коливання ціни на ринку електроенергії станом на 08.02.2022р.

При цьому, у висновку зазначено, що зазначена в ньому інформація носить довідковий характер, тобто фактично не враховує умови укладеного відповідачами договору.

Отже, вказаний експертний висновок суд не приймає в якості належного та допустимого доказу коливання цін на ринку.

Тобто, збільшення ціни електроенергії відбулось безпідставно та без обґрунтування її підвищення.

Враховуючи наведене, додаткова угода №1 до договору є такою, що укладена за відсутності для того дійсних підстав та за неналежного документального підтвердження коливання ціни на товар на ринку в сторону збільшення, що виключає підстави для зміни істотних умов договору про закупівлю, а тому вона підлягає визнанню недійсною.

Відносно правомірності укладення відповідачами додаткових угод №2 від 18.02.2022р., №3 від 16.09.2022р., №4 від 06.10.2022р., суд зазначає, що внаслідок укладення вказаних угод, збільшено вартість електроенергії на більш ніж 10% у порівнянні з первісною вартістю товару, визначеною у договорі.

В силу положень частини 3 статті 6 ЦК України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Законом України "Про публічні закупівлі" встановлена імперативна норма, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися у випадку коливання цін на ринку товару чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору.

Вказана вимога Закону при укладенні додаткових угод №2 від 18.02.2022р., №3 від 16.09.2022р., №4 від 06.10.2022р. сторонами дотримана не була.

Суд зазначає, що укладення додаткових угод до договору щодо зміни ціни на товар за відсутності підстав для цього, визначених Законом, тим самим спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було отримано під час підписання договору.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

Виходячи з наведеного, додаткові угоди №№ 2, 3, 4 до договору слід визнати недійсними.

Щодо стягнення з ТОВ "СКАЙ СОФТ" 458437,40 грн., отриманих без достатньої правової підстави., суд зазначає наступне.

У постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 922/2331/22 від 24.01.2024р. висловлено правову позицію, що кошти, сплачені за недійсними угодами, є такими, що були безпідставно одержані відповідачем, підстава їх набуття відпала, а тому відповідач зобов`язаний їх повернути позивачу, що відповідає приписам статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.

Згідно ч.1 ст.216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Відповідно до ч.1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Згідно з п.1 ч.3 ст.1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

З урахування вище викладених обставин, суд дійшов висновку, що оскільки додаткові угоди були укладені сторонами договору за відсутності законодавчо визначених підстав для зміни ціни і визнані судом недійсними, обрахунок вартості електричної слід здійснювати згідно визначеної у комерційній пропозиції до договору ціні - 3,72676797 грн.

Матеріали справи свідчать, що ТОВ "СКАЙ СОФТ" поставило КНП "Коростенська центральна міська лікарня" електричну енергію обсягом 546 987 кВт (акти на а.с.32, 34, 36, 38, 40, 42, 44, 46).

Виходячи з визначеної договором вартості 3,72676797 грн./к.Вт.год., сплаті відповідачем 2 підлягала сума в розмірі 2038493,63 грн., замість 2496931,03 грн.

За таких обставин, в результаті укладення та виконання сторонами недійсних додаткових угод відповідачем 2 надмірно сплачено грошові кошти в розмірі 458437,40 грн. і саме ця сума підлягає стягненню з відповідача 1.

Відповідно до ст.74 ГПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Судові витрати за результатами розгляду справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ч. 9 вказаної статті у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Оскільки спір у справі виник також внаслідок неправильних дій КНП "Коростенська центральна міська лікарня", які полягали у підписанні додаткових угод без належного аналізу норм чинного законодавства, тому судовий збір, сплачений за розгляд немайнових вимог покладається на відповідачів в рівних сумах по 6056,00 грн., судовий збір в сумі 6876,56 грн. сплачений за розгляд майнової вимоги покладається на відповідача 1, до якого вказана вимога була заявлена.

Судовий збір стягується на користь особи, яка його сплатила - Житомирської обласної прокуратури.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсною додаткову угоду №1 від 08.02.2022р. до договору №17/01/12-Б на постачання електричної енергії споживачу від 17.01.2022р., укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради" та Товариством з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ".

3. Визнати недійсною додаткову угоду №2 від 18.02.2022р. до договору №17/01/12-Б на постачання електричної енергії споживачу від 17.01.2022р., укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради" та Товариством з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ".

4. Визнати недійсною додаткову угоду №3 від 16.09.2022р. до договору №17/01/12-Б на постачання електричної енергії споживачу від 17.01.2022р., укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради" та Товариством з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ".

5. Визнати недійсною додаткову угоду №4 від 06.10.2022р. до договору №17/01/12-Б на постачання електричної енергії споживачу від 17.01.2022р., укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради" та Товариством з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ".

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ" (20702, Черкаська обл., м.Сміла, вул.Ольги Олійник, 6, )

в дохід місцевого бюджету на користь Коростенської міської ради (11500, Житомирська обл., м.Коростень, вул.М.Грушевського, 22, ):

- 458437,40 грн. - безпідставно набутих коштів.

7. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "СКАЙ СОФТ" (20702, Черкаська обл., м.Сміла, вул.Ольги Олійник, 6, )

на користь Житомирської обласної прокуратури (10008, м.Житомир, вул.Святослава Ріхтера, 11, )

- 12 932,56 грн. витрат по сплаті судового збору.

8. Стягнути з Комунального некомерційного підприємства "Коростенська центральна міська лікарня" Коростенської міської ради" (11500, Житомирська обл., м.Коростень, вул.Миколи Амосова, 8, )

на користь Житомирської обласної прокуратури (10008, м.Житомир, вул.Святослава Ріхтера, 11, )

- 6056,00 грн. витрат по сплаті судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 17.10.24

Суддя Сікорська Н.А.

1 - до справи