РІШЕННЯ

м. Київ

14.10.2024Справа № 910/9998/24
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу №910/9998/24 за позовом Комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» до Громадської організації «Тернопільське земляцтво в м. Києві - «Тернопілля» про стягнення 17 184,97 грн

ОПИСОВА ЧАСТИНА

1. СУТЬ СПОРУ.

1.1. Позивач просить стягнути заборгованість зі сплати орендних платежів за договором оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності. Відповідач заперечень щодо позову не подав.

2. ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

2.1. 24.05.2021 між Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (орендодавець), Громадською організацією «Тернопільске в м. Києві - «Тернопілля» (орендар) та Комунальним підприємством "Київжитлоспецексплуатація" (балансоутримувач) укладено договір оренди № 3369 (далі договір) нерухомого майна, що належить до комунальної власності, відповідно до п. 1.1 якого орендодавець на підставі положення та Наказу Департаменту комунальної власності міста Києва від 10.05.2016 №238 передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке знаходиться за адресою: м. Київ, Львівська площа, 4А, загальною площею 63, 50 кв.м.

2.2. Відповідно до договору передається в оренду Громадській організації «Тернопільське земляцтво в м. Києві - «Тернопілля» нежилі приміщення загальною площею 63,50 кв. м, в т. ч. 1 поверх - 63,50 кв. м в будинку № 4 літ. А на Львівській площі у м. Києві.

2.3. Пунктом 3.1 незмінюваних умов договору визначено, що орендна плата становить суму, визначену у пункті 8 Умов. Нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному чинним законодавством України.

2.4. Відповідно до п. 8.1 змінюваних умов договору місячна орендна плата, визначена на підставі методики розрахунку орендної плати, затвердженої рішенням КМР від 21.04.2015 № 415/1280 «Про затвердження Положення про оренду майна територіальної громади міста Києва» складає 3 241,95 грн без ПДВ.

2.5. Відповідно до пункту 3.2 незмінюваних умов договору орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць.

2.6. Пунктом 3.4 незмінюваних умов договору оренди визначено, що додатково до орендної плати нараховується податок на додану вартість у розмірах та порядку, визначених законодавством України, який сплачується орендарем разом з орендною платою.

2.7. Відповідно до п. п. 11.1 змінюваних умов договору строк договору встановлено 2 роки 364 дні з дня набрання чинності цим договором.

2.8. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022, який затверджений Законом України № 2102-1X від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

2.9. В подальшому дія воєнного стану неодноразово продовжувалася, воєнний стан триває і на теперішній час.

2.10. Пунктом 5 постанови Кабінету Міністрів України від 27.05.2022 № 634 «Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану» визначено, що договори оренди державного та комунального майна, строк дії яких завершується у період воєнного стану, вважаються продовженими па період дії воєнного стану та протягом чотирьох місяців з дати припинення чи скасування воєнного стану, крім випадку, коли балансоутримувач з урахуванням законодавства, статуту або положення балансоутримувача про погодження уповноваженим органом управління, до сфери управління якого належить балансоутримувач, за 30 календарних днів до дати закінчення договору оренди повідомив орендодавцю та орендарю про не продовження договору оренди з підстав, визначених статтею 19 Закону. Норма щодо продовження договору, встановлена цим пунктом, не застосовується до договорів, щодо яких рішення про їх продовження прийнято на аукціоні і аукціон оголошено до дати набрання чинності цією постановою. Для продовження договору оренди на строк, передбачений цим пунктом, заява орендаря та окреме рішення орендодавця не вимагаються.

2.11. Отже, договір оренди від 24.05.2021 № 3369 є чинним.

2.12. Факт передачі нежитлових приміщень в оренду за договором оренди від 24.05.2021 № 3369 підтверджується актом приймання - передачі нерухомого майна від 24.05.2021.

2.13. Відповідно до пункту 1.2 рішення Київської міської ради від 30.03.2022 №4551/4592 (із змінами та доповненнями) «Про деякі питання комплексної підтримки суб`єктів господарювання міста Києва під час дії воєнного стану в Україні» нарахування орендної плати припинено з 24.02.2022, а пунктом 1.3.2 рішення Київської міської ради від 16.06.2024 № 925/8891 «Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 14.12.2023 № 7531/7572 «Про бюджет міста Києва на 2024 рік» установлено, що на період з 01.01.2024 по 31.12.2024 розмір орендної плати за користування комунальним майном територіальної громади міста Києва становить 50% від визначеної у договорах оренди комунального майна територіальної громади міста Києва».

2.14. За твердженнями позивача відповідач договірні зобов`язання в частині здійснення платежів з орендної плати не виконує належним чином, не оплачує їх вчасно і в повному обсязі.

2.15. Заборгованість з орендної плати відповідача за період з 04.01.2024 по 30.06.2024 складає 16 500, 00 грн, розрахованої наступним чином:

- січень 2024 року: для розрахунку нарахувань орендної плати за січень 2024 року місячна орендна плата за пунктом 8.1 змінюваних умов множиться на сумарний індекс інфляції за період з березня 2021 по грудень 2023, який складає 1,4306. Розрахунок: 3 241,95 грн * 1, 4306 = 4 637, 78 грн. Застосовуємо 50% встановленого обсягу 4 637, 78 грн* 50% = 2 318, 89 грн, а також ПДВ 2 318,89 грн + 20% = 2 782,67 грн;

- лютий 2024 року: базове нарахування орендної плати для подальшого розрахунку: 4 637,78 грн, індекс інфляції за методикою: 1,004, розрахунок: 4 637,78 грн *1,004, нарахування 2024: 4 656,33 грн, 50% встановленого обсягу 2 328,17 грн + ПДВ 465,63 грн = 2 793, 80 грн;

- березень 2024 року: базове нарахування орендної плати для подальшого розрахунку: 4 656,33 грн, індекс інфляції за методикою: 1,003, розрахунок: 4 656,33 грн *1,003, нарахування 2024: 4 670, 30 грн, 50% встановленого обсягу 2 335,15 грн + ПДВ 467,03 грн = 2 802,18 гр;

- квітень 2024 року: базове нарахування орендної плати для подальшого розрахунку: 4 670,30 грн, індекс інфляції за методикою: 1,005, розрахунок: 4 670,30 грн*1,005, нарахування 2024: 4 693,65 грн, 50% встановленого обсягу 2 346,83 грн + ПДВ 469, 37 грн = 2 816,20 грн;

- травень 2024 року: базове нарахування орендної плати для подальшого розрахунку: 4 693,65 грн, індекс інфляції за методикою: 1,002, розрахунок: 4 693,65 грн*1,002, нарахування 2024: 4 703,04 грн, 50% встановленого обсягу 2 351,52 грн + ПДВ 470,30 грн = 2 821,82 грн;

- червень 2024 року: базове нарахування орендної плати для подальшого розрахунку: 4 703,05 грн, індекс інфляції за методикою: 1,006, розрахунок: 4 703,05 грн *1,005, нарахування 2024: 4 731,27 грн, 50% встановленого обсягу 2 365,63 грн + ПДВ 473,13 грн = 2 838,76 грн.

2.16. Таким чином, всього за період з січня 2024 року по червень 2024 року відповідачу нараховано 16 855, 43 грн орендної плати. При цьому з долученої до матеріалів позовної заяви довідки заборгованості вбачається, що станом на 01.01.2024 за відповідачем обліковується переплата за договором у розмірі 355, 43 грн. Отже, позивачем розраховано борг з розрахунку 16 855, 43 грн - 355, 43 грн = 16 500, 00 грн.

3. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА. ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ ПОЗИВАЧА.

3.1. Предметом даного позову (з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог) є стягнення з відповідача на користь позивача 1 500, 00 грн основної заборгованості за договором; 382, 29 грн пені; 133, 54 3% річних; 169, 14 грн інфляційних втрат.

3.2. Юридичними підставами позову є статті 525, 526, 611, 625 ЦК України, стаття 193, 232 ГК України, стаття 18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна».

3.3. Фактичними підставами позову є неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором в частині внесення щомісячних орендних платежів.

3.4. 23.09.2024 до суду від позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог відповідно до якої позивач просить зменшити суму основного боргу до стягнення, стягнувши з відповідача 1 500, 00 грн боргу. В решті прохальна частина позову викладена без змін.

4. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ВІДПОВІДАЧА. ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ ВІДПОВІДАЧА.

4.1. Відповідач відзив на позов не надав.

5. ІНШІ ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

5.1. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

5.2. Частиною 5 статті 176 ГПК України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

5.3. З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів ГПК України, ухвала суду про відкриття провадження у справі від 19.08.2024 була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, однак була повернута відділом поштового зв`язку до суду з поміткою "відсутність адресата за вказаною адресою".

5.4. Відповідно до ч.ч.2,3, 7 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

5.5. Частиною 6 статті 242 ГПК України передбачено, що днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

5.6. Відповідно до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

5.7. Враховуючи відсутність у матеріалах справи відомостей про зміну місцезнаходження відповідача, суд належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення відповідача про розгляд справи шляхом направлення на останню відому адресу відповідача ухвалу про відкриття провадження у справі, а саме: на адресу зазначену в ЄДР.

5.8. Крім того, судом враховано, що судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному вебпорталі судової влади України (частина 1 статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень"). Враховуючи наведене, суд зазначає, що відповідач мав право та дійсну можливості ознайомитись, з ухвалою про відкриття провадження у справі в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

5.9. Отже, відповідач, належним чином повідомлений про розгляд справи відповідно до статті 120 ГПК України.

5.10. Приймаючи до уваги, що відповідач у встановлений строк не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 2 статті 178 ГПК України.

5.11. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.09.2024 прийнято до розгляду із залученням до матеріалів справи заяву Комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» про зменшення позовних вимог.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

6. ПЕРЕЛІК ОБСТАВИН, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

6.1. З урахуванням предмету позовних вимог, їх юридичних та фактичних підстав, суд визначає, що перелік обставин, які є предметом доказування у справі, становлять обставини, від яких залежить відповідь на такі ключові питання:

1) Чи порушені відповідачем умови Договору? Якщо так, то чи є це підставою для застосування способів захисту права обраних позивачем?

2) Чи правильно виконані розрахунки пені, 3% річних та інфляційних втрат?

6.2. У відповідності до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно позивач має довести наявність обставин, що дають ствердну відповідь на ключові питання, а відповідач негативну.

7. ВИСНОВОК СУДУ ПРО ПОРУШЕННЯ ВІДПОВІДАЧЕМ УМОВ ДОГОВОРУ.

7.1. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

7.2. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

7.3. Відповідно до ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

7.4. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності.

7.5. Згідно з ч. 1 ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення.

7.6. Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності.

7.7. Згідно з ч. 1 ст. 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором.

7.8. Відповідно до ст. 765 ЦК України наймодавець зобов`язаний передати наймачеві майно у користування негайно або у строк, встановлений договором найму.

7.9. Згідно з ч. 1 ст. 13 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» передача об`єкта оренди орендодавцем орендареві здійснюється у строки і на умовах, визначених у договорі оренди.

7.10. Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором.

7.11. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

7.12. Відповідно до ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

7.13. Зазначене також кореспондується з нормами ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України.

7.14. Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

7.15. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

7.16. За наявною у матеріалах справи випискою по особовому рахунку позивача за 18.09.2024 вбачається, що від відповідача надійшла оплата за договором у розмірі 15 000, 00 грн з призначенням платежу «Договір №3369 від 24.05.2021 оренди приміщення за адресою площа Галицька, 4А, від ГО Тернопільське земляцтво в м. Києві - Тернопілля». У зв`язку з чим, за заявою позивача, на суму 15 000, 00 грн розмір позовних вимог було зменшено.

7.17. Таким чином, судом встановлено, що заборгованість відповідача з орендної плати за договором від 24.05.2021 № 3369 за період з 04.01.2024 по 30.06.2024 становить 1 500, 00 грн з розрахунку 16 500, 00 грн - 15 000, 00 грн, та відповідач на момент прийняття рішення не надав документів, які би могли спростувати наявність даної заборгованості.

7.18. За наведених обставин позовні вимоги про стягнення суми основного боргу є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

8. ВИСНОВОК СУДУ ПРО НАРАХУВАННЯ ПЕНІ, 3% РІЧНИХ ТА ІНФЛЯІЙНИХ ВТРАТ.

8.1. Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

8.2. Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарському кодексі України).

8.3. У відповідності до норм частини 1 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

8.4. Відповідно до ч. 3 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання зобов`язання.

8.5. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

8.6. Стаття 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» передбачає, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

8.7. Відповідно до частини 6 статті 232 ГК України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

8.8. Відповідно до п. 3.9 розділу ІІ незмінюваних умов договору оренди нерухомого майна, на суму заборгованості орендаря із сплати орендної плати нараховується пеня в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожний день прострочення перерахування орендної плати. Крім того, орендар згідно з пунктом 2 статті 625 Цивільного кодексу України сплачує інфляційні витрати по заборгованості та 3% річних від простроченої суми заборгованості.

8.9. Перевіривши розрахунки пені, суд дійшов висновку щодо їх необґрунтованості, оскільки позивачем неправильно визначено початок періоду прострочення.

8.10. Оскільки відповідно до п. 3.3 розділу ІІ договору оренди орендар сплачує орендну плату на рахунок балансоутримувача щомісяця до 15 числа поточного місяця оренди за поточний місяць, то обґрунтованим початком для нарахування пені, наприклад, за січень 2024 року є 16.01.2024 (аналогічним чином за іншими місяцями оренди).

8.11. При цьому, як вбачається з розрахунку пені, за січень 2024 року позивач нараховує пеню за період з 01.01.2024 по 31.01.2024, за лютий 2024 року - за період з 01.02.2024 по 29.02.2024, за березень 2024 року - за період з 01.03.2024 по 31.03.2024, за квітень 2024 року - за період з 01.04.2024 по 30.04.2024, за травень 2024 року - за період з 01.05.2024 по 31.05.2024, за червень 2024 року - за період з 01.06.2024 по 25.06.2024 (тобто, в межах місяця, в якому виникла заборгованість).

8.12. За таких обставин суд здійснив власний розрахунок пені (в межах заявленого позивачем періоду нарахування за кожним простроченим платежем окремо - за місячним розміром орендної плати) та дійшов висновку, що обґрунтованим розміром пені, що підлягає стягненню з відповідача, є 190, 25 грн (36,49 грн пені за період з 16.01.2024 по 31.01.2024; 32, 06 грн пені за період з 16.02.2024 по 29.02.2024; 35, 52 грн пені за період з 16.03.2024 по 31.03.2024; 33, 31 грн за період з 16.05.2024 по 31.05.2024; 20,17 грн пені за період з 16.06.2024 по 25.06.2024).

8.13. Отже, позовні вимоги Комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» в частині стягнення з відповідача пені підлягають частковому задоволенню у розмірі 190, 25 грн. У задоволенні решти вимог про стягнення пені суд відмовляє.

8.14. Крім того, позивачем нараховано до стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 133, 54 грн.

8.15. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

8.16. Сплата трьох процентів від простроченої суми (якщо інший розмір не встановлений договором або законом) не має характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування ним утримуваними коштами, належними до сплати кредиторові.

8.17. Перевіривши розрахунок 3% річних, суд дійшов висновку в його необґрунтованості, у зв`язку з чим здійснив власний розрахунок, відповідно до якого обґрунтованим розміром 3% річних є 64, 46 грн, у зв`язку з чим позовні вимоги Комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» в частині стягнення з відповідача 3% річних у розмірі підлягають частковому задоволенню у розмірі 64, 46 грн. У задоволенні решти позовних вимог про стягнення 3% суд відмовляє. При розрахунку 3% річних позивачем неправильно визначено періоди нарахувань аналогічно як при розрахунку пені.

8.18. Також, позивачем нараховано та заявлено до стягнення з відповідача інфляційні втрати у розмірі 169, 14 грн.

8.19. При цьому, як вбачається з розрахунку інфляційних втрат, розрахунок позивач здійснює за повні місяці січень 2024 року, лютий 2024 року, березень 2024 року, квітень 2024 року, травень 2024 року, червень 2024 року щодо кожного простроченого платежу окремо.

8.20. У разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу закону (частини 2 статті 625 ЦК України) виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням унаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати.

8.21. Кредитору, у свою чергу, згідно з частиною другою статті 625 ЦК України належить право вимоги до боржника щодо сплати інфляційних втрат за період прострочення в оплаті основного боргу.

8.22. Цивільним кодексом України, як основним актом цивільного законодавства, не передбачено механізму здійснення розрахунку інфляційних втрат кредитора у зв`язку із простроченням боржника у виконанні грошового зобов`язання.

8.23. Водночас, частиною першою статті 8 ЦК України визначено, що якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону).

8.24. Частиною п`ятою статті 4 ЦК України передбачено, що інші органи державної влади України у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, можуть видавати нормативно-правові акти, що регулюють цивільні відносини.

8.25. Законом України «Про індексацію грошових доходів населення» визначено індексацію грошових доходів населення як встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодувати подорожчання споживчих товарів і послуг (стаття 1 Закону). Статтею 2 цього Закону передбачено як об`єкти індексації грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України, що не мають разового характеру, перелік яких визначено у частині першій цієї статті; водночас, частиною другою статті 2 цього Закону законодавець передбачив право Кабінету Міністрів України встановлювати інші об`єкти індексації, поряд з тими, що зазначені у частині першій цієї статті.

8.26. З метою реалізації Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» Кабінет Міністрів України постановою №1078 від 17.07.2003 затвердив Порядок проведення індексації грошових доходів населення (далі Порядок), пунктом 1 якого передбачено, що цей Порядок визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення. Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях. Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків (пункти 1-1, 4 Порядку).

8.27. Отже, при розрахунку інфляційних втрат у зв`язку із простроченням боржником виконання грошового зобов`язання до цивільних відносин, за аналогією закону, підлягають застосуванню норми Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» та приписи Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1078 від 17.07.2003, та Методика розрахунку базового індексу споживчих цін, затверджена наказом Державного комітету статистики України №265 від 27.07.2007.

8.28. Порядок індексації грошових коштів для цілей застосування статті 625 Цивільного кодексу України визначається із застосуванням індексу споживчих цін (індексу інфляції) за офіційними даними Державного комітету статистики України у відповідний місяць прострочення боржника, як результат множення грошового доходу на величину приросту споживчих цін за певний період, поділену на 100 відсотків (абзац п`ятий пункту 4 постанови КМУ №1078).

8.29. Статтею 625 ЦК України визначено право особи отримати компенсацію інфляційних збитків за весь період прострочення. Якщо індекс інфляції в окремі періоди є меншим за одиницю та має при цьому економічну характеристику - «дефляція», то це не змінює його правової природи і не може мати наслідком пропуску такого місяця, оскільки протилежне зруйнує послідовність математичного ланцюга розрахунків, визначену Порядком проведення індексації грошових доходів населення, затвердженим постановою КМУ №1078 від 17.07.2003. Об`єднаною палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2020 у справі №910/13071/19 роз`яснено, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

8.30. Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

8.31. Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме:

- час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу;

- час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.

8.32. З наданого позивачем до матеріалів позовної заяви розрахунку інфляційних втрат вбачається, що розрахунок здійснено позивачем за кожний місяць в якому виникло прострочення відповідача (окремо за січень 2024 року, лютий 2024 року, березень 2024 року, квітень 2024 року, травень 2024 року, червень 2024 року).

8.33. При цьому, судом встановлено та як вбачається з умов укладеного між сторонами договору, відповідач є таким що прострочив виконання грошового збов`язання з 16 числа кожного місяця спірного періоду. Отже, грошове зобов`язання складає неповний місяць (з 16 числа), а тому інфляційна складова боргу не враховується виходячи від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

8.34. За наведених обставин, позовні вимоги про стягнення інфляційних втрат задоволенню не підлягають.

9. ВИСНОВОК СУДУ ПРО ЧАСТКОВЕ ЗАДОВОЛЕННЯ ПОЗОВУ.

9.1. Підсумовуючи вищенаведене, виходячи із заявлених позивачем вимог та наявних у справі доказів, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову. Стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 1 500, 00 грн - основної заборгованості за Договором; 190, 25 грн - пені; 64, 46 грн - 3% річних.

10. СУДОВІ ВИТРАТИ.

10.1. Відповідно до ч. 9 ст. 129 ГПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

10.2. Враховуючи вищевикладене, з огляду на те, що спір у справі виник внаслідок неправильних дій відповідача, оскільки у випадку своєчасної сплати суми боргу, у позивача відсутні були б підстави для звернення з позовом до суду, суд дійшов висновку, що понесені позивачем витрати у вигляді судового збору підлягають відшкодуванню з відповідача в розмірі 3 028, 00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 20, 73, 74, 76-79, 86, 123, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Громадської організації «Тернопільське земляцтво в м. Києві- «Тернопілля» (01034, м. Київ, вул. Олеся Гончара, 43-В, ) на користь Комунального підприємства «Київжитлоспецексплуатація» (01001, місто Київ, вул. Володимирська, 51-А, ) 1 500, 00 грн основного боргу, 190, 25 грн пені, 64, 46 грн 3% річних та 3 028, 00 грн судового збору.

3. В решті позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 14.10.2024.

Суддя Ігор Курдельчук