УХВАЛА

м. Київ

14.10.2024Справа № 910/5056/22 (910/11654/24)

За позовом розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" арбітражного керуючого Потупало Наталії Ігорівни

до Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Фінактив

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Акціонерного товариства «Ужгородський Турбогаз» про визнання недійсними договорів та застосування наслідків недійсності правочинів

В межах справи № 910/5056/22

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитна установа "Інвестиційна" (ідентифікаційний код 40340380)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" (ідентифікаційний код 43249891)

про банкрутство

Суддя Чеберяк П.П.

Представники сторін:

Від позивача не з`явилися

Від відповідача Рибченко О.Г. представник

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/5056/22 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитна установа "Інвестиційна" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" (ідентифікаційний код 43249891) на стадії процедури розпорядження майном, введеної ухвалою Господарського суду м. Києва від 23.09.2024.

24.09.2024 до Господарського суду м. Києва звернувся розпорядник майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" арбітражний керуючий Потупало Н.І. з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Фінактив про визнання недійсними договорів та застосування наслідків недійсності правочинів.

Також 24.09.2024 до Господарського суду м. Києва надійшла заява розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" арбітражний керуючий Потупало Н.І. про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 25.09.2024 прийнято позовну заяву розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" арбітражного керуючого Потупало Н.І. до Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Фінактив про визнання недійсними договорів та застосування наслідків недійсності правочинів до розгляду в межах справи № 910/5056/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале", постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного поголовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Залучено Акціонерне товариство «Ужгородський Турбогаз» до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, задоволено клопотання позивача про витребування доказів, судове засідання призначено на 14.10.2024.

Також ухвалою Господарського суду м. Києва від 25.09.2024 задоволено заяву розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" арбітражного керуючого Потупало Наталії Ігорівни про забезпечення позову.

25.09.2024 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

08.10.2024 до Господарського суду м. Києва надійшов відзив відповідача на позов.

14.10.2024 до Господарського суду м. Києва на виконання ухвали Господарського суду м. Києва від 25.09.2024 надійшли витребувані документи від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чорнєй Віти Володимирівни.

У судовому засіданні 14.10.2024 розглядалась заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача надав пояснення по суті поданої заяви.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Подане клопотання мотивоване тим, що звертаючись до суду з даним позовом позивачем заявлено вісім позовних вимог немайнового характеру, в свою чергу, судовий збір сплачено за п`ять немайнових вимог.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п.п. 1 та п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слід зазначити, що до позовних вимог немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Разом з цим позовною вимогою майнового характеру є вимога, яка підлягає вартісній оцінці. Крім того, вимога майнового характеру характеризується тим, що впливає на склад майна позивача в сторону збільшення (відповідно до правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі "Щокін проти України").

Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Нормами пунктів 2 і 3 частини першої статті 163 ГПК України встановлено, що ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 містяться наступні правові висновки:

« 54. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

55. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

56. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

57. Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (наведену правову позицію, зокрема, викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Зазначене також відповідає висновкам Верховного Суду, наведеним у постановах від 15.04.2019 у справі № 918/484/18, від 12.12.2019 у справі № 908/31/19, від 12.09.2018 у справі № 922/3655/16 та від 16.03.2020 у справі № 910/16651/19.

Крім того, Верховний Суд зазначає, що за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру (така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 916/368/18, ухвалі Верховного Суду від 09.03.2023 у справі № 910/18376/20 (918/339/22).

Оскільки позовна заява боржника заявлена до осіб щодо визнання недійсним правочинів та застосування недійсності правочинів (а саме повернення грошових коштів), то такий спір вважається поданим з немайновими та майновими позовними вимогами.

Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 14.04.2021 у справі № 905/1818/19 зроблено висновок, що за розгляд у позовному провадженні у межах справи про банкрутство, провадження у якій регулюється нормами Кодексу України з процедур банкрутства, майнового чи немайнового спору господарському суду необхідно обраховувати розмір судового збору виходячи із ставки, що підлягає сплаті за подання позовної заяви відповідно майнового чи немайнового характеру (п.п 1, 2 п.2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір").

Згідно ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається зі змісту поданої позовної заяви, її предметом є вісім вимог немайнового характеру про визнання недійсними договорів, застосування наслідків недійсності правочинів, а також скасування рішень про державну реєстрацію прав.

Таким чином, розмір судового, який підлягає сплаті за звернення до суду з даним позовом становить 24 224,00 грн. Водночас, позивачем сплачено 15 140,00 грн. судового збору.

Отже, враховуючи приписи ст. 4 Закону України Про судовий збір розмір судового збору, який підлягає доплаті становить 9 084,00 грн.

Згідно ч. 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на те, що позивачем не дотримано вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, та враховуючи, що приписи ст. 176 Господарського процесуального кодексу України носять імперативний характер, суд приходить до висновку, що наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху відповідно до ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 164, 176 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" арбітражного керуючого Потупало Н.І. до Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Фінактив, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Акціонерного товариства «Ужгородський Турбогаз» про визнання недійсними договорів та застосування наслідків недійсності правочинів в межах справи № 910/5056/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Монтале" залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліку шляхом сплати судового збору в розмірі 9 084,00 грн. та надання відповідного підтвердження суду.

Ухвала набрала законної сили 14.10.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя П.П. Чеберяк