СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року м. Харків Справа № 922/344/24

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Мартюхіна Н.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Здоровко Л.М.,

без виклику сторін,

розглянувши в порядку спрощеного провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг", м. Харків (вх. №1061 Х/1),

на рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 (повний текст складено 03.04.2024) у справі №922/344/24 (суддя Байбак О.І.),

за позовом Приватного підприємства "Спеціалізована ремонтно-будівельна компанія "Портал", м. Івано-Франківськ,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг", м.Харків,

про стягнення 299356,51грн,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Спеціалізована ремонтно-будівельна компанія "Портал" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг" про стягнення 299356,51 грн, з яких:

235321,48грн - боргу за договором підряду № 260321-ЛВСБ від 26.03.2021;

42887,14грн - 0,1% пені;

2765,21грн - інфляційних втрат;

3751,26грн - 3% річних;

12101,68грн - боргу за договором підряду № 010223/Е/40.2 від 01.02.2023;

2214,61грн - 0,1% пені;

133,12грн - інфляційних втрат;

182,01грн - 3% річних.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі №922/344/24 позов задоволено. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг" на користь Приватного підприємства "Спеціалізована ремонтно-будівельна компанія "Портал":

235321,48грн - боргу за договором підряду № 260321-ЛВСБ від 26.03.2021;

42887,14грн - 0,1% пені;

2765,21грн - інфляційних втрат;

3751,26грн - 3% річних;

12101,68грн - боргу за договором підряду № 010223/Е/40.2 від 01.02.2023;

2214,61грн - 0,1% пені;

133,12грн - інфляційних втрат;

182,01грн - 3% річних;

4490,35грн - судового збору.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції з посиланням на приписи статей 509, 526, 530, 629, 837, 853, 875, 882 ЦК України та умови договору підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ виходив з такого:

- обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника, тобто в даному випадку на відповідача у даній справі. Проте відповідач без будь-яких заперечень прийняв виконані позивачем роботи за спірним договором, підписавши акти приймання виконаних будівельних робіт на загальну суму 2295800,01 грн, а отже прийнявши вказані роботи відповідач зобов`язаний їх оплатити в порядку та на умовах, визначених цим;

- пунктом 4.5 договору підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ передбачено право замовника на призупинення кінцевих розрахунків за роботи або зменшення винагороди підрядника виключно у випадку виявлення недоліків виконаних робіт під час їх виконання та/або їх приймання, тоді як в даному випадку роботи за цим договором відповідачем були прийняті без будь-яких заперечень шляхом підписання відповідних актів приймання виконаних будівельних робіт, а тому відхилено посилання відповідача в цій частині;

- відповідачем не доведено, що встановлені в дефектних актах недоліки були прихованими, тобто такими, що не могли бути встановлені при звичайному способі прийняття робіт, а також не доведено дотримання пункту 13.5 договору підряду щодо виклику представника позивача для складання дефектних актів та ухилення позивача від обов`язку щодо направлення свого представників;

- щодо заборгованості за договором підряду від 01.02.2023 №010223/Е/40.2 судом першої інстанції зазначено про необґрунтованість посилання відповідача як на підставу для відмови здійснити оплату за виконані роботи за цим договором на порушення позивачем умов іншого договору підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ;

- щодо позовних вимог в частині стягнення інфляційних, річних та пені суд першої інстанції з посиланням на приписи статей 546, 549, 610, 612, 625 ЦК України та статей 216, 230, 231, 232 ГК України дійшов висновку про задоволення позовних вимог в цій частині, оскільки відповідач прострочив виконання своїх зобов`язань з оплати виконаних позивачем робіт.

Не погодившись із вищевказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг" звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі №922/344/24 та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник посилається, зокрема, на те, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення не застосовані положення частини 5 статті 882 ЦК України та не з`ясовано обставини, що мають значення для справи. У цій частині відповідач зазначає про те, що ліфти та компоненти безпеки для ліфтів, на які поширюється дія Технічного регламенту ліфтів і компонентів безпеки для ліфтів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 червня 2017 року № 438 (далі Технічний регламент), можуть бути введені в обіг і експлуатацію за умови їх відповідності вимогам цього Технічного регламенту, належного монтажу, технічного обслуговування та використання за призначенням, проте в порушення вищезазначених законодавчих положень позивач відповідно до Технічного регламенту (п. 7 Регламенту) кінцеву перевірку ліфтів не зробив та не запросив відповідача для її проведення, а сертифікат кінцевої перевірки не оформив в порядку, передбаченому Технічним регламентом, та не долучив до кожного паспорту ліфтів, що свідчить про порушення позивачем умов договору. З цих підстав заявник вважає, що не можна стверджувати про прийняття відповідачем результатів робіт, адже позивач не надав оформлених згідно чинного законодавства результатів випробування.

Також, на думку скаржника, судом неправильно застосовані положення частини 3 статті 853 ЦК України, оскільки відповідачем було виявлено недоліки робіт підрядника за договором № 260321-ЛВСБ від 26.03.2021, що підтверджується дефектними актами, складеними між відповідачем (генеральним підрядником) та ПрАТ "Компанія Ензим" (замовником), коли було виявлено приховані недоліки.

Відтак, з посиланням на приписи частин 3-4 ст. 853 ЦК України, частин 5-6 ст. 882, частини 1-5 ст. 884 ЦК України, пунктів 4.5, 13.2, 13.5 договору скаржник вказує на те, що оскільки замовником виявлені недоліки виконаних робіт, то він скористався своїм правом на зменшення винагороди підрядникові на відповідну суму виявлених недоліків у відповідності до пункту 4.5 договору № 260321-ЛВСБ від 26.03.2021. Вважає, що вимоги позивача про стягнення суми боргу і нарахованих штрафних санкцій є безпідставними.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.04.2024 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Мартюхіна Н.О., суддя Гребенюк Н.В., суддя Шутенко І.А.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 15.05.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Ю Бі Сі - Інжиніринг" на рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі №922/344/24; встановлено учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв, клопотань та письмових пояснень з доказами їх надсилання іншим учасникам провадження - 15 днів з дня вручення даної ухвали; попереджено учасників процесу, що апеляційна скарга ТОВ "Ю Бі Сі - Інжиніринг" на рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі №922/344/24 буде розглядатися за правилами ч. 10 ст. 270 ГПК України без повідомлення учасників справи; витребувано матеріали справи №922/344/24 із Господарського суду Харківської області.

20.05.2024 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №922/344/24.

29.05.2024 до суду апеляційної інстанції від представника Приватного підприємства "Спеціалізована ремонтно-будівельна компанія "Портал" надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх. № 7420), в якому позивач просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції - залишити без змін.

Заперечуючи проти доводів апелянта щодо не здійснення кінцевої перевірки ліфтів відповідно до Технічного регламенту, позивач зазначає про таке: відповідно до пункту 7 Технічного регламенту 12 вересня 2022 року ним одержано Сертифікат відповідності типу на основі забезпечення якості виробничого процесу для ліфтів (Модуль D), який зареєстрований в Реєстрі органу з оцінки відповідності (ООВ) ТОВ "ТЕСКО" 12 вересня 2022 року № UA.TR.006.D.97801-22 та який дійсний до 11 вересня 2025 року; ПП "Спеціалізована ремонтно-будівельна компанія "ПОРТАЛ" самостійно здійснює кінцеву перевірку ліфтів стосовно складання, монтажу, остаточної (кінцевої) перевірки та випробовування ліфтів шляхом надання декларації про відповідність, яка є підтвердженням проведення кінцевої перевірки; всі необхідні документи відповідачу надані та відповідач не надсилав позивачу претензії щодо ненадання паспортів на ліфти або декларації про відповідність, чи будь-яких інших документів.

При цьому, позивач звертає увагу, що у відзиві на позовну заяву в суді першої інстанції відповідач не посилався на відсутність «оформлених згідно чинного законодавства результатів випробовування».

За твердженням позивача, він повністю виконав свої зобов`язання передбаченні договором підрядом № 260321-ЛВСБ від 26.03.2021, про що свідчать підписані сторонами без зауважень акти приймання виконаних будівельних робіт за період з вересня 2022 року по липень 2023 року; перелічені відповідачем недоліки не є прихованими; дефектні акти складені тільки в січні 2024 року та позивачу не надсилались; відповідачем не надано розрахунку вартості перелічених ним недоліків.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.08.2024, у зв`язку з відпусткою судді Гребенюк Н.В. та відрядженням судді Шутенко І.А., які входять до складу колегії суддів, для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Мартюхіна Н.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Здоровко Л.М.

Відповідно до ч. 13 ст. 8 та ч. 8 ст. 252 ГПК України, у разі здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами, досліджує докази і письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, судове засідання не проводиться.

За частиною 1 ст. 270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З огляду на те, що ціна позову у даній справі є меншою від ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (299356,51 грн), суд апеляційної інстанції розглядає дану справу за правилами ч. 10 ст. 270 ГПК України без повідомлення учасників справи.

На час ухвалення цієї постанови клопотання будь-якої із сторін про розгляд справи в порядку загального позовного провадження до Східного апеляційного господарського суду не надходили.

Щодо доданого позивачем до відзиву на апеляційну скаргу сертифіката відповідності типу на основі забезпечення якості виробничого процесу для ліфтів (Модаль D), колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини 2, 3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви; відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. (ч.ч. 4, 5 ст. 80 ГПК України).

Згідно з частиною восьмою статті 80 ГПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частини 1, 2 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та (одночасно) перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно із частиною 3 статті 269 Господарського процесуального кодексу України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази про неможливість їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Наведені положення визначають обов`язкову сукупність умов для вирішення питання про прийняття доказів апеляційним судом, а саме: (1) винятковість випадку та (2) причини неподання доказів у першій інстанції, що об`єктивно не залежать від учасника справи, а також (3) покладення тягаря доведення цих обставин на учасника справи, який ці докази подає (близький за змістом висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13.04.2021 у справі № 909/722/14, від 01.07.2021 у справі № 46/603, від 26.10.2021 у справі № 914/2578/20).

Верховний Суд сформулював усталений правовий висновок про те, що єдиний винятковий випадок, коли можливе прийняття судом, у тому числі апеляційної інстанції, доказів з порушеннями встановленого процесуальним законом порядку, - це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії з причин, що не залежали від нього, тягар доведення яких покладений на учасника справи (подібні за змістом висновки щодо застосування статті 269 ГПК України викладено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 18.06.2020 у справі № 909/965/16, від 26.02.2019 у справі № 913/632/17, від 13.01.2021 у справі № 10/Б-921/1442/2013).

Прийняття апеляційним судом доказів без встановлення й оцінки обов`язкових за частиною третьою статті 269 ГПК України передумов, крім порушення відповідних процесуальних приписів, матиме наслідком недотримання принципів рівності учасників процесу і змагальності сторін, принципу правової визначеності в аспекті однозначності та передбачуваності. Відповідну правову позицію викладено Верховним Судом, зокрема, у постанові від 17.04.2024 у справі № 903/877/20.

Отже, при поданні учасником справи доказів, які не були подані до суду першої інстанції, такий учасник справи повинен письмово обґрунтувати, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції у встановлений строк, а також надати відповідні докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від особи, яка їх подає.

При цьому, за імперативним приписом частини четвертої статті 13 названого Кодексу кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних, зокрема, з невчиненням нею процесуальних дій.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що під час розгляду справи судом першої інстанції заявником не було зазначено про докази, які не можуть бути подано; причини, з яких докази не можуть бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаних доказів.

Заявником в суді апеляційної інстанції не наведено жодної причини об`єктивної неможливості подання вказаних доказів до суду першої інстанції та норми, яка б забороняла йому вчиняти такі дії, що виключає процесуальні підстави для дослідження їх апеляційним господарським судом у сукупності з іншими доказами, наявними в матеріалах справи.

Водночас, прийняття судом апеляційної інстанції додаткових документів на стадії апеляційного провадження за відсутності визначених статтею 269 ГПК України підстав для їх прийняття фактично порушує принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

З огляду на викладене, судова колегія не приймає до розгляду вищенаведені додаткові докази, як такі, що подані в суд апеляційної інстанції з порушенням норм процесуального права.

Дослідивши матеріали справи та викладені в апеляційній скарзі доводи та вимоги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 26.03.2021 між Приватним підприємством "Спеціалізована ремонтно-будівельна компанія "Портал" (позивач, підрядник, ПП "СРБК "ПОРТАЛ") та Товариством з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг" (відповідач, замовник, ТОВ "Ю Бі Сі - Інжиніринг") укладено договір підряду № 260321-ЛВСБ (далі за текстом договір-1; а.с. 9-20), за умовами якого замовник доручає, а підрядник зобов`язується протягом обумовлених сторонами термінів, власними і залученими силами та засобами виконати монтажні та пусконалагоджувальні роботи вантажо-пасажирських ліфтів: ліфт № 1 (в/п 3000 кг), металокаркасна шахта з монтажними роботами, ліфт № 2 (в/п 630 кг), згідно з проектом "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківській, 232 у м. Львові", що здійснюється у 2021 році. Замовник, в свою чергу, зобов`язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну і затверджену в установленому порядку проектну документацію, а також прийняти від підрядника фактично виконані роботи і оплатити вартість виконаних робіт в порядку, визначеному цим договором (п. 1.1).

Згідно з пунктом 2.1 договору-1 договірна ціна складає 2295800,00 грн (два мільйона двісті дев`яносто п`ять тисяч вісімсот гривень 00 коп.), в т. ч. ПДВ (20%) 382633,33 грн (триста вісімдесят дві тисячі шістсот тридцять три гривні 33 коп.) згідно з договірною ціною та локальним кошторисом (додаток № 1), які є невід`ємною частиною цього додатку. Договірна ціна є динамічною, остаточні обсяги і вартість робіт можуть бути змінені за згодою сторін шляхом укладання додаткової угоди.

Відповідно до пункту 2.1.1 договору сторони погодили, що вартість обладнання: ліфт №1 (в/п - 3000 кг), металокаркасна шахта з монтажними роботами, ліфт №2 (в/п - 630 кг) (надалі по тексту цього додатку - обладнання) становить 2002637,68 грн, в тому числі ПДВ (20%) - 333772, 95 грн що складає еквівалент 71600,00 доларів США згідно із курсом Національного банку України долара до гривні, який на дату цього договору, зазначену на 1 сторінці, складає 1 долар = 27,9698 грн.

Згідно з пунктом 2.2 договору-1 остаточна вартість обладнання формується на день виставлення підрядником рахунку на оплату другого авансового платежу за обладнання (п. 4.1.2 цього договору), шляхом укладення змін до договірної ціни та локального кошторису. Така погоджена вартість обладнання є остаточною та зміні не підлягає.

Пунктом 2.6 договору-1 встановлено, що розрахунки щодо договору здійснюються у безготівковому порядку, шляхом переказу грошових коштів на поточний банківський рахунок підрядника, реквізити якого вказані у даному договорі, у строк та на умовах, що погоджені сторонами у відповідному додатку до цього договору.

Датою оплати за даним договором вважається дата зарахування грошових коштів на банківський розрахунковий рахунок підрядника.

Відповідно до пунктів 3.1, 3.2 договору-1 строки виконання робіт встановлюються цим договором і визначаються датою їх початку та закінчення. Роботи за цим договором повинні бути виконані підрядником протягом 190 календарних днів з моменту авансування замовником згідно п. 4.1.1 та за умови готовності та передачі будівельного майданчика для виконання робіт.

Згідно з пунктом 3.4 договору-1 роботи за цим договором будуть вважатись виконаними після передання цих робіт замовникові в порядку, визначеному чинним законодавством. Ризик випадкового знищення/пошкодження металевих конструкцій, обладнання, інших матеріалів та устаткування, що використовуються в процесі виконання робіт за даним договором, робіт в цілому та окремих його частин, несе підрядник до прийняття робіт замовником. Право власності на роботи (результати робіт) переходить до замовника після підписання сторонами акту приймання-передачі виконаних робіт.

Згідно з пунктом 4.1 договору-1 оплата за обладнання здійснюється замовником у національній валюті України гривні, шляхом перерахування коштів на банківський рахунок на підставі виставленого підрядником рахунку, наступним чином:

- замовник здійснює оплату авансу за обладнання згідно п. 2.1.1 цього договору в сумі 801920,07 грн, в т. ч. ПДВ (20%) 133653,33 грн, що складає еквівалент 28670,92 дол. США, протягом 10 (десяти) робочих днів після підписання цього договору (п.п.4.1.1);

- другий платіж за обладнання згідно п. 2.1.1 цього договору в сумі 1200717,68 грн, в т.ч. ПДВ (20%) 200119,61 грн, що складає еквівалент 42929,08 дол. США, замовник здійснює протягом 10 (десяти) днів з моменту отримання листа про готовність обладнання до відвантаження.

Відповідно до п. п. 4.2-4.3 договору-1 авансовий платіж за роботи, сума в розмірі 87300,00 грн, в т. ч. ПДВ (20%) 14550,00 грн, замовник здійснює протягом 10 (десяти) днів з моменту отримання листа про початок фактичного виконання робіт.

Наступні платежі, за належним чином виконані (закінчені) та прийняті замовником роботи, здійснюються протягом 10 (десяти) банківських днів з дня підписання замовником акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), прийняття від підрядника виконавчої документації за відповідним актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робіт, що виконується за цим договором.

За змістом пункту 4.4 договору-1 остаточний розрахунок, сума в розмірі 58632,46 грн, в т. ч. ПДВ (20%) 9772,08 грн за належним чином виконані (закінчені) та прийняті замовником роботи здійснюється протягом 10 (десяти) банківських днів з дня підписання замовником акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), після пусконалагоджувальних робіт та відміткою інспектора ЕТЦ в паспорті виробу, прийняття від підрядника виконавчої документації за відповідним актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робіт, що виконується за цим договором.

На підставі пункту 4.5 договору-1 замовник має право призупинити кінцеві розрахунки за роботи, виконані з дефектами/недоліками, виявленими під час їх виконання та/або їх прийманні, до їх усунення підрядником. У разі не усунення таких підрядником, замовник має право зменшити винагороду підрядника (вартість робіт) на відповідну суму виявлених недоліків, які виключають можливість використання об`єкту в цілому відповідно до мети.

Відповідно до пункту 5.1 договору-1 підрядник зобов`язаний, зокрема: виконати всі роботи і поставки, які обумовлені у цьому договорі і додатках до нього, в повному обсязі і в обумовлені строки відповідно до проектної документації, та передати закінчені роботи замовнику у порядку, передбаченому законодавством та даним договором (п.п. 5.1.1); поставити в обумовлені строки на будівельний майданчик всі необхідні для проведення робіт матеріали, конструкції, обладнання і будівельну техніку, підрядник контролює кількість і комплектність постачання цих ресурсів (п.п. 5.1.2); ліквідувати будь-які дефекти, які допущені виключно з вини підрядника та які виявлені в процесі виконання робіт або під час здавання цих робіт замовнику (без збільшення суми договору) (п.п. 5.1.5); власними силами та засобами, за свій рахунок усунути недоліки у виконаних роботах, виявлені протягом гарантійного терміну, якщо він не доведе, що вони сталися не внаслідок його вини (п.п. 5.1.6); забезпечити ведення та передачу замовнику в установленому порядку документів про виконання договору підряду (п.п. 5.1.7).

У пункті 5.2 договору-1 передбачено, що замовник зобов`язаний, зокрема: передати підряднику на період виконання робіт за цим договором будівельний майданчик разом з усіма необхідними для користування ним документами (передача здійснюється протягом 2 (двох) робочих днів після підписання тексту договору уповноваженими представниками сторін. Передача підряднику необхідних для користування ним документами здійснюється замовником протягом 2 (двох) робочих днів після отримання замовником цих документів від кінцевого замовника ПрАТ "Компанія Ензим". Відповідальність за підготовку необхідних матеріалів поставки замовника та повноту погоджувальних рішень щодо використання будівельного майданчика несе замовник (п.п. 5.2.1); одержати і передати підрядникові всю дозвільну та іншу договірну документацію (дозволи, погодження, проект, необхідні для виконання робіт на об`єкті) (п.п. 5.2.2); здійснювати контроль за дотриманням підрядником проектних рішень, будівельних норм і правил, що діють в Україні, не втручаючись при цьому в оперативно-господарську діяльність підрядника (п.п. 5.2.3).

За умовами пункту 5.5 договору-1 замовник має право, зокрема: відмовитися від прийняття закінчених робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість їх використання відповідно до мети, зазначеної у проектній документації та цьому договорі, і не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою стороною (п.п. 5.5.1); здійснювати, не втручаючись у господарську діяльність підрядника, технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт (п.п. 5.5.2); делегувати в установленому законодавством порядку повноваження щодо здійснення технічного нагляду і контролю третій особі (спеціалізованій організації або спеціалісту). Делегування замовником своїх повноважень не звільняє його від відповідальності перед підрядником за невиконання або неналежне виконання договірних зобов`язань, а також не позбавляє права здійснювати контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт (п.п. 5.5.3); вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущених з вини підрядника порушень, або виправити їх своїми силами (п.п. 5.3.4).

У відповідності до пункту 9.3 договору-1 з метою забезпечення контролю за відповідністю робіт, матеріальних ресурсів установленим вимогам замовник здійснює технічний нагляд та контроль за виконанням робіт. Технічний нагляд і контроль за виконанням робіт забезпечується у будь-який спосіб, визначений чинними нормативними документами.

Розділом 11 договору-1 визначено порядок передання та прийняття робіт, а саме:

- передання і прийняття закінчених робіт проводиться у порядку, встановленому нормативними актами, що діють в сфері будівництва та цим договором (п.п.11.1);

- роботи вважаються виконаними після прийняття робіт замовником і підписання відповідної приймально-здавальної документації, передбаченої чинними в Україні нормативними документами та у порядку передбаченому п. 4.4. цього договору (п.п.11.2);

- передання та прийняття робіт в цілому, а також робіт на проміжних етапах їх проведення здійснюється у відповідності із існуючим в будівництві порядком і оформляється актом передання-прийняття робіт. Перелік документів, які оформляються під час передання-прийняття виконаних робіт, відповідає затвердженим в Україні будівельним нормам і правилам, вимогам Цивільного і Господарського кодексів України (п.п.11.3);

- по окремих видах конструкцій можуть складатися акти проміжного прийняття (п.п.11.4);

- кінцевий результат виконання всього обсягу робіт за цим договором сторони оформляють актом виконаних робіт. Після одержання повідомлення підрядника про готовність до передачі закінчених робіт замовник зобов`язаний негайно розпочати їх приймання (п.п.11.5);

- будь-яка додаткова експертиза, що проводитиметься замовником з питань прийняття частини або всіх робіт в цілому, здійснюється замовником за свій рахунок (п.п.11.6).

Відповідно до пункту 11.7 договору-1 у випадку виявлення недоліків, дефектів та/або недоробок в роботах чи відступів від умов договору та/або специфікацій та додатків до них, що виникли по вині підрядника, сторони складають двосторонній акт з переліком виявлених недоліків, строків та порядку їх усунення. Якщо підрядник відмовляється брати участь у складанні такого акту та/або підписувати його, замовник оформляє його самостійно та направляє відповідну вимогу з примірником акта підряднику. Дана вимога і акт будуть обов`язковими до виконання підрядником. Акт приймання-передачі при цьому підписується негайно після усунення відповідних недоліків підрядником.

Згідно з пунктом 12.3 договору-1 у випадку порушення замовником умов оплати, підрядник має право вимагати у замовника сплати пені в розмірі 0,1% від вартості договору за кожен день протермінування оплати.

Згідно з пунктом 13.1 договору 1, гарантія на обладнання становить 36 (тридцять шість) місяців, а на роботи 12 (дванадцять) місяців від дня прийняття робіт кінцевим замовником ПрАТ "Компанія Ензим".

Пунктом 13.2 договору 1 передбачено, що підрядник відповідає за дефекти виконаних робіт, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу, неправильної експлуатації, що здійснені кінцевим замовником ПрАТ "Компанія Ензим" або залученими ним третіми особами. Підрядник зобов`язаний за свій рахунок та своїми силами усувати недоліки (дефекти), несправності, зумовлені використанням неякісних матеріалів, порушенням чинних норм і правил, іншими порушеннями умов договору, допущеними з вини підрядника, виявлені протягом гарантійного терміну у випадку наявності обґрунтованого доказу, що такі недоліки сталися по вині підрядника.

Згідно з пунктом 13.5. договору-1, перелік недоліків, визначається дефектним актом. У дефектному акті фіксуються недоліки, дата їх виявлення і терміни (строки) їхнього усунення. Для складення дефектного акту підрядник зобов`язаний надіслати свого представника протягом трьох робочих днів з моменту отримання від замовника повідомлення про це (телеграмою, телефонограмою, поштою, засобами електронного зв`язку тощо). У разі відсутності представника підрядника протягом вказаного строку або відмови/ухиленні представника підрядника від підписання даного акту, замовник складає вказаний дефектний акт в довільній формі із залученням незалежної компетентної в галузі будівництва експертної організації та надсилає такий акт підряднику, що є підставою для усунення підрядником виявлених недоліків у встановлений в такому акті строк (термін).

Як свідчать матеріали справи, на виконання умов договору-1 позивач виконав роботи на загальну суму 2 295 800,01 грн, що підтверджується підписаними сторонами договору Актами приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2) та Довідками про вартість виконаних будівельних робіт (Форма КБ-3), в тому числі:

- Акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2022 року (примірна форма КБ-2) від 30.09.2023 на суму 673608,70 грн (а.с.39-42);

- Акт № 2 приймання виконаних будівельних робіт за лютий 2023 року (примірна форма КБ-2) від 16.02.2023 на суму 59391,28 грн (а.с. 51-53);

- Акт № 3 приймання виконаних будівельних робіт за лютий 2023 року (примірна форма КБ-2), з додатковим до нього актом вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, від 16.02.2023 на суму 1033399,97 грн (а.с. 45-48);

- Акт приймання виконаних будівельних робіт за травень 2023 року (примірна форма КБ-3), з додатковим до нього актом вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, від 29.05.2023 на суму на суму 514400,06 грн (а.с.56-59);

- Акт № 5 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року (примірна форма КБ-3) від 11.07.2023 на суму 15000,00 грн (а.с.60-63);

- Довідка про вартість виконаних будівельних робіт за вересень 2022 року (примірна форма КБ-3) від 30.09.2023 на суму 673608,70 грн (а.с.67);

- Довідка про вартість виконаних будівельних робіт за лютий 2023 року (примірна форма КБ-3) від 16.02.2023 на суму 1033399, 97 грн (а.с.69);

- Довідка про вартість виконаних будівельних робіт за лютий 2023 року (примірна форма КБ-3) від 16.02.2023 на суму 59391,28 грн (а.с.68);

- Довідка про вартість виконаних будівельних робіт за травень 2023 року (примірна форма КБ-3) від 29.05.2023 на суму 514400,06 грн (а.с.70);

- Довідка про вартість виконаних будівельних робіт за липень 2023 року (примірна форма КБ-3) від 11.07.2023 на суму 15000,00 грн (а.с.71);

При цьому, на виконання умов договору - 1 відповідач оплатив на користь позивача грошові кошти на загальну суму 2060478,53 грн (а.с.76-78), в тому числі: платіжною інструкцією № 8195 від 05.04.2021 - 801000,00 грн; платіжною інструкцією № 9181 від 06.07.2021 - 1172178,53 грн; платіжною інструкцією № 1505 від 04.05.2022 - 87300,00 грн.

Таким чином, сума неоплачених відповідачем коштів за виконані позивачем роботи по договору - 1 становить 235321,48 грн (2295800,01 грн - 2060478,53 грн = 235321,48 грн).

За твердженням позивача, відповідачем фактично оплачено роботи виконані за актом № 1 на суму 673608,70 грн, актом № 2 на суму 1033399,97 грн та актом № 3 на суму 59391,28 грн, частково оплачені виконані роботи за актом № 4 за травень 2023 року на суму 294078,58 грн (неоплачені роботи за цим актом на суму 220321,48 грн), акт № 5 за липень 2023 року на суму 15000,00 грн повністю не оплачений.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що 01.02.2023 між позивачем, як підрядником, та відповідачем, як замовником, укладено договір підряду №010223/Е/40.2 (далі за текстом договір-2; а.с. 24-35), за змістом якого замовник доручає, а підрядник зобов`язується протягом обумовлених сторонами термінів, власними і залученими силами та засобами виконати прорізання отворів в ліфтовій шахті під каркас, цех екстрактів, згідно з проектом "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківській, 232 у м. Львові". Замовник, в свою чергу, прийняти від підрядника фактично виконані роботи і оплатити вартість виконаних робіт в порядку, визначеному цим договором (п. 1.1).

Відповідно до пункту 2.1 договору-2 вартість за даним договором складає 12101,68 грн (дванадцять тисяч сто одна гривня 68 коп.), в т. ч. ПДВ (20%) 2016,95 грн, згідно з договірною ціною та локальним кошторисом (додаток № 1), які є невід`ємною частиною цього договору. Договірна ціна є тверда.

Згідно пункту 3.5 договору-2 роботи за цим договором будуть вважатися виконаними після передання цих робіт замовникові в порядку, визначеному чинним законодавством. Ризик випадкового знищення/пошкодження металевих конструкцій, обладнання, інших матеріалів та устаткування, що використовуються в процесі виконання робіт за даним договором, робіт в цілому та окремих його частин, несе підрядник до прийняття робіт замовником. Право власності на роботи (результати робіт) переходить до замовника після підписання сторонами Акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3).

Пунктами 4.1-4.1.1 договору-2 передбачено, що оплата робіт здійснюється замовником у національній валюті України гривні, шляхом перерахування коштів на банківський рахунок на підставі виставленого підрядником рахунку, таким чином:

- наступні платежі за належним чином виконані (закінчені) та прийняті замовником роботи, здійснюються протягом 10 (десяти) банківських днів з дня підписання замовником акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), прийняття від підрядника виконавчої документації за відповідним актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робіт, що виконується за цим договором.

За змістом пункту 4.2 договору-2 фактично виконані підрядником роботи передаються замовнику протягом 5-ти (п`яти) календарних днів після закінчення робіт, шляхом надання підрядником акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), прийняття від підрядника виконавчої за відповідним актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робіт, що виконується за цим договором.

Відповідно до пункту 4.3 договору-2 замовник має право призупинити кінцеві розрахунки за роботи, виконані з дефектами/недоліками, виявленими під час їх виконання та/або їх прийманні, до їх усунення підрядником. У разі не усунення таких підрядником, замовник має право зменшити винагороду підрядника (вартість робіт) на відповідну суму виявлених недоліків, які виключають можливість використання об`єкту в цілому відповідно до мети.

Відповідно до пункту 5.1 договору-2 підрядник зобов`язаний, зокрема: виконати всі роботи і поставки, які обумовлені у цьому договорі і додатках до нього, в повному обсязі і в обумовлені строки відповідно до проектної документації, та передати закінчені роботи замовнику у порядку, передбаченому законодавством та даним договором (п.п. 5.1.1); поставити в обумовлені строки на будівельний майданчик всі необхідні для проведення робіт матеріали, конструкції, обладнання і будівельну техніку, підрядник контролює кількість і комплектність постачання цих ресурсів (п.п. 5.1.2); ліквідувати будь-які дефекти, які допущені виключно з вини підрядника та які виявлені в процесі виконання робіт або під час здавання цих робіт замовнику (без збільшення суми договору) (п.п. 5.1.5); власними силами та засобами, за свій рахунок усунути недоліки у виконаних роботах, виявлені протягом гарантійного терміну, якщо він не доведе, що вони сталися не внаслідок його вини (п.п. 5.1.6); забезпечити ведення та передачу замовнику в установленому порядку документів про виконання договору підряду (п.п. 5.1.7).

У пункті 5.2 договору-2 передбачено, що замовник зобов`язаний, зокрема: передати підряднику на період виконання робіт за цим договором будівельний майданчик разом з усіма необхідними для користування ним документами після отримання замовником цих документів від кінцевого замовника ПрАТ "Компанія Ензим" (п.п. 5.2.1); одержати і передати підрядникові всю дозвільну та іншу договірну документацію (дозволи, погодження, проект, необхідні для виконання робіт на об`єкті) (п.п. 5.2.2); здійснювати контроль за дотриманням підрядником проектних рішень, будівельних норм і правил, що діють в Україні, не втручаючись при цьому в оперативно-господарську діяльність підрядника (п.п. 5.2.5).

За умовами пункту 5.6 договору-2 замовник має право, зокрема: відмовитися від прийняття закінчених робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість їх використання відповідно до мети, зазначеної у проектній документації та цьому договорі, і не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою стороною (п.п. 5.6.1); здійснювати, не втручаючись у господарську діяльність підрядника, технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт (п.п. 5.6.2); делегувати в установленому законодавством порядку повноваження щодо здійснення технічного нагляду і контролю третій особі (спеціалізованій організації або спеціалісту). Делегування замовником своїх повноважень не звільняє його від відповідальності перед підрядником за невиконання або неналежне виконання договірних зобов`язань, а також не позбавляє права здійснювати контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання робіт (п.п. 5.65.3); вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущених з вини підрядника порушень, або виправити їх своїми силами (п.п. 5.6.4).

У відповідності до пункту 9.3 договору-2 з метою забезпечення контролю за відповідністю робіт, матеріальних ресурсів установленим вимогам замовник здійснює технічний нагляд та контроль за виконанням робіт. Технічний нагляд і контроль за виконанням робіт забезпечується у будь-який спосіб, визначений чинними нормативними документами.

Розділом 11 договору-2 визначено порядок передання та прийняття робіт, а саме:

- передання і прийняття закінчених робіт проводиться у порядку, встановленому нормативними актами, що діють в сфері будівництва та цим договором (п.п.11.1);

- роботи вважаються виконаними після прийняття робіт замовником і підписання відповідної приймально-здавальної документації, передбаченої чинними в Україні нормативними документами та у порядку передбаченому п. 4.2. цього договору (п.п.11.2);

- передання та прийняття робіт в цілому, а також робіт на проміжних етапах їх проведення здійснюється у відповідності із існуючим в будівництві порядком і оформляється актом передання-прийняття робіт. Перелік документів, які оформляються під час передання-прийняття виконаних робіт, відповідає затвердженим в Україні будівельним нормам і правилам, вимогам Цивільного і Господарського кодексів України (п.п.11.3);

- по окремих видах конструкцій можуть складатися акти проміжного прийняття (п.п.11.4);

- кінцевий результат виконання всього обсягу робіт за цим договором сторони оформляють актом виконаних робіт. Після одержання повідомлення підрядника про готовність до передачі закінчених робіт замовник зобов`язаний негайно розпочати їх приймання (п.п.11.5);

- будь-яка додаткова експертиза, що проводитиметься замовником з питань прийняття частини або всіх робіт в цілому, здійснюється замовником за свій рахунок (п.п.11.6).

Відповідно до пункту 11.7 договору-2 у випадку виявлення недоліків, дефектів та/або недоробок в роботах чи відступів від умов договору та/або специфікацій та додатків до них, що виникли по вині підрядника, сторони складають двосторонній акт з переліком виявлених недоліків, строків та порядку їх усунення. Якщо підрядник відмовляється брати участь у складанні такого акту та/або підписувати його, замовник оформляє його самостійно та направляє відповідну вимогу з примірником акта підряднику. Дана вимога і акт будуть обов`язковими до виконання підрядником. Акт приймання-передачі при цьому підписується негайно після усунення відповідних недоліків підрядником.

Згідно з пунктом 12.3 договору-2 у випадку порушення замовником умов оплати, підрядник має право вимагати у замовника сплати пені в розмірі 0,1% від вартості договору за кожен день протермінування оплати.

Відповідно до пункту 13.1 догвору-2 гарантійний термін на роботи становить 12 (дванадцять) місяців, гарантія на матеріали та обладнання 36 (тридцять шість) місяців. Гарантія на антикорозійний захист - 12 місяців, з дня підписання замовником останнього Акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3) та прийняття від генпідрядника виконавчої документації за відповідним Актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робі", шо виконується за цим договором.

Пунктом 13.2 договору 2 передбачено, що підрядник відповідає за дефекти виконаних робіт, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу, неправильної експлуатації, що здійснені кінцевим замовником ПрАТ "Компанія Ензим" або залученими ним третіми особами. Підрядник зобов`язаний за свій рахунок та своїми силами усувати недоліки (дефекти), несправності, зумовлені використанням неякісних матеріалів, порушенням чинних норм і правил, іншими порушеннями умов договору, допущеними з вини підрядника, виявлені протягом гарантійного терміну у випадку наявності обґрунтованого доказу, що такі недоліки сталися по вині підрядника.

Згідно з пунктом 13.5 договору-2, перелік недоліків, визначається дефектним актом. У дефектному акті фіксуються недоліки, дата їх виявлення і терміни (строки) їхнього усунення. Для складення дефектного акту підрядник зобов`язаний надіслати свого представника протягом трьох робочих днів з моменту отримання від замовника повідомлення про це (телеграмою, телефонограмою, поштою, засобами електронного зв`язку тощо). У разі відсутності представника підрядника протягом вказаного строку або відмови/ухиленні представника підрядника від підписання даного акту, замовник складає вказаний дефектний акт в довільній формі із залученням незалежної компетентної в галузі будівництва експертної організації та надсилає такий акт підряднику, що є підставою для усунення підрядником виявлених недоліків у встановлений в такому акті строк (термін).

Як свідчать матеріали справи, на виконання умов договору-2 позивач виконав роботи на загальну суму 12101,68 грн, що підтверджується підписаними сторонами договору актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року (примірна форма КБ-2) від 11.07.2023 на суму 12101,68 грн (а.с. 63-66) та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт за липень 2023 року (примірна форма КБ-2) від 11.07.2023 на суму 12101,68 грн (а.с. 72).

Однак, відповідач в порушення своїх зобов`язань за договором-2 в частині здійснення розрахунку за виконанні роботи не сплатив позивачу грошові кошти в сумі 12101,68 грн.

Відтак, наявність у замовника (відповідача) заборгованості за виконані роботи за договором-1 в сумі 235321,48 грн та договором-2 в сумі 12101,68 грн стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Крім того, у зв`язку з простроченням відповідачем виконання взятих на себе зобов`язань щодо здійснення оплати за виконанні роботи позивачем на підставі умов договорів та відповідних вимог чинного законодавства України нараховано до стягнення з відповідача:

1) за договором-1:

- 42887,14 грн пені, з яких 32157,40 грн, нарахованих за прострочення виконання зобов`язань зі сплати 176689,02 грн за актом №4 за травень 2023 року за період з 13.06.2023 по 12.12.2023, та 10729,74 грн, нарахованих за прострочення виконання зобов`язань зі сплати 58632,46 грн за актом №4 за травень 2023 року та актом №5 за липень 2023 року за період з 27.07.2023 по 26.01.2024;

- 2765,21 грн інфляційних втрат, з яких 2120,26 грн, нарахованих за прострочення виконання зобов`язань зі сплати 176689,02 грн за актом №4 за травень 2023 року за період червень-грудень 2023 року, та 644,96 грн, нарахованих за прострочення виконання зобов`язань зі сплати 58632,46 грн за актом №4 за травень 2023 року та актом №5 за липень 2023 року за період серпень-грудень 2023 року;

- 3751,26 грн 3% річних, з яких 2869,42 грн, нарахованих за прострочення виконання зобов`язань зі сплати 176689,02 грн за актом №4 за травень 2023 року за період з 13.06.2023 по 31.01.2024, та 881,83 грн, нарахованих за прострочення виконання зобов`язань зі сплати 58632,46 грн за актом №4 за травень 2023 року та актом №5 за липень 2023 року за період з 27.07.2023 по 31.01.2024.

2) за договором-2: 2214,61 грн 0,1% пені за період прострочення з 27.07.2023 по 26.01.2024, 133,12 грн інфляційних втрат за період серпень-грудень 2023 року та 182,01 грн 3% річних за загальний період прострочення з 27.07.2023 по 31.01.2024.

Разом з тим, заперечуючи проти позовних вимог відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що ним було виявлено недоліки робіт підрядника за договором № 260321-ЛВСБ від 26.03.2021.

На підтвердження зазначених обставин відповідач надав дефектний акт за підписом експерта технічного з промислової безпеки ТОВ "Компанія "Центр АТД" Рибачук Ю.С., яким встановлено:

1) ліфт пасажирський, зов. №202106685, в/п 630 м, v=1,0 м/с, 4 зупинки, 4 дверей, висота підіймання 10560 мм, розмір кабіни 1290х1300х2200 мм, виготовлений KRC LIFT MUHENDISLIK ("TM ЛІФТПОРТАЛ"), Туреччина в 2021 році:

1. Відсутній паспорт ліфта, складений заводом-виробником;

2. Відсутній бортик на зовнішньому краю даху кабіни висотою не менше 100 м (п.5.4.7 ДСТУ EN81-20:2015);

3. Відсутня балюстрада (перила) на зовнішньому краю даху кабіни зі сторони противаги висотою не менше 700 мм (п.5.4.7.4 ДСТУ EN81-20:2015).

2) Ліфт вантажопасажирський, зов. №202106657, в/п 3000, v=0,8 м/с, 6 зупинок, 6 дверей, висота підіймання 23000 мм, розміри кабіни 1320х2040х2200 мм, виготовлений KRC LIFT MUHENDISLIK ("TM ЛІФТПОРТАЛ"):

1. Площа кабіни не відповідає вантажнопідіймальності;

2. Відсутня плата в станції керування для випробування ліфта та перемикати режими керування;

3. Відсутня панель (пульт) керування ліфтом в приямку;

4. Відсутній бортик на зовнішньому краю даху кабіни висотою не менше 100 мм (п.5.4.7 ДСТУ EN81-20:2015);

5. Відсутня балюстрада (перила) на зовнішньому краю даху кабіни з бокових сторін кабіни висотою не менше 1100 мм стаціонарні, зі сторони дверей (кабіна прохідна) знімні.

Крім того, до відзиву позивачем додано складені ТОВ "Ю Бі Сі - Інжиніринг", як генпідрядною організацією, та ПрАТ "Компанія Ензим", як замовником, дефектні акти від 25.01.2024, а саме:

- Дефектний акт №1 на доопрацювання ліфта вантажопасажирського в Цеху Екстрактів на об`єкті "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківська, 232 в м. Львові", згідно з яким з метою визначення якості виконаних робіт, щодо недоліків по ліфту на об`єкті встановлено наступне: 1) облаштування перил на кабіні ліфта, вартість робіт 6000,00 грн; 2) регулювання механізмів безпеки ДШ, вартість робі 1800,00 грн; 3) регулювання клинової, вартість робіт 1500,00 грн; 4) монтаж та підключення блоку приямку до СУ, вартість робіт 1500,00 грн; 5) блок приямку (розетка, кнопка СТОП), вартість робі 3500,00 грн; 6) монтаж та підключення блоку шунтування ОШ, вартість робіт 1500,00 грн; 7) блок деактивації ОШ, вартість робіт 5500,00 грн; 8) виконання первинного ТО ліфта із правильним записом у журнал обслуговування, вартість робіт 11000,00 грн.

- Дефектний акт №2 на доопрацювання ліфта пасажирського в АПК на об`єкті "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківська, 232 в м. Львові", згідно з яким з метою визначення якості виконаних робіт, щодо недоліків по ліфту на об`єкті встановлено наступне: 1) виготовлення нового паспорта на пасажирський ліфт, вартість робіт 37000,00 грн; 2) облаштування перил на кабіні ліфта, вартість робіт 5000,00 грн; 3) доналадка ліфта, вартість робіт 2000,00 грн; 4) регулювання клинової, вартість робіт 1500,00 грн; 5) заміна елементів кріплення датчиків корекції низу/верху, вартість робіт 1000,00 грн; 6) обтяжка кабіни ліфта, вартість робіт 1000,00 грн; 7) виконання первинного ТО ліфта із правильним записом у журнал обслуговування, вартість робіт 11000,00 грн.

В цих актах встановлено 7 денний термін виконання для виправлення недоліків та дефектів підрядній організації, виконувати власними силами та за власні кошти, попередньо погодивши про методи та способи усунення дефектів та недоліків з усіма відповідальними особами по об`єкту (а.с.117-118).

Як свідчать матеріали справи, відповідач звернувся до позивача з листом №29/01_1 від 29.01.2024 "Щодо виправлення недоліків по договору № 260321-ЛВСБ від 26.03.2021", в якому зазначив, що при прийнятті об`єкта в експлуатацію у замовника виникли претензії, які унеможливлюють користування ліфтами; відповідно до п. 13.5 договору 10.01.2023 до позивача звертався виконроб відповідача Венгрін Михайло з проханням надіслати представників для складання дефектних актів щодо виправлення недоліків, які були виявлені під час гарантійного терміну, однак протягом трьох робочих днів такі люди не з`явились, тому відповідачем разом із замовником були складені дефектні акти, копії яких додаються до цього листа. З посиланням на вказані обставини відповідач вимагав від позивача у термін 1 (один) тиждень надати представників для усунення виявлених недоліків та зазначив, що у протилежному випадку відповідачем буде залучена стороння організація для усунення недоліків за рахунок позивача, в дефектних актах вказані вартості робіт, по яким відповідні роботи будуть виконані сторонніми організаціями у разі відмови підрядника виконати своїми силами свої гарантійні зобов`язання (а.с.129).

Вказаний лист-претензія разом з доданими до нього дефектними актами направлено позивачу 30.01.2024 та одержано останнім 06.02.2024, що підтверджується копією накладної №050, фіскальним чеком АТ "Укрпошта", описом вкладення, роздруківкою з сайту АТ "Укрпошта" щодо відстеження поштового відправлення (трек-номер поштового відправлення 050) (а.с. 119, 133).

Однак, як зазначає відповідач, виявлені в дефектних актах недоліки позивачем усунені не були.

З посиланням на пункти 4.5 та 13.5 договору-1 відповідач вважає, що він має право призупинити кінцеві розрахунки за роботи, виконані з дефектами (недоліками), виявлені під час виконання або прийняття, до їх усунення позивачем, а у разі не усунення таких недоліків - зменшити винагороду на відповідну суму виявлених недоліків, які виключають можливість використання об`єкта відповідно до мети.

В свою чергу, позивач у відповіді на відзив наголошував на тому, що ним отримано дефектний акт в період коли він звернувся до суду з даним позовом про стягнення грошових коштів, жодних зауважень зі сторони відповідача при підписанні актів приймання виконаних робіт не було, а вказані в дефектному акті недоліки не є такими, що неможливо було не побачити під час прийняття робіт.

03.04.2024 місцевим господарським судом ухвалено оскаржуване рішення про задоволення позову з підстав, зазначених вище у цій постанові (а.с.135-141).

Апеляційний господарський суд, надаючи правову оцінку обставинам справи, зазначає таке.

Предметом спору у даній справі є матеріально-правова вимога Приватного підприємства "Спеціалізована ремонтно-будівельна компанія "Портал" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг" про стягнення заборгованості, що виникла у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем зобов`язань з оплати виконаних позивачем робіт за договором підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ (договір-1) та договором підряду від 01.02.2023 № 010223/Е/40.2 (договір-2), а також нарахованих за прострочення виконання грошового зобов`язання пені, 3% річних та інфляційних витрат.

Статтею 174 Господарського кодексу України передбачено, що однією з підстав виникнення господарських зобов`язань є укладення господарського договору та інших угод. Зі змістом зазначеної норми кореспондуються приписи частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, відповідно до яких підставами виникнення цивільних прав і обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно положень статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із статями 626, 627, 628 та 629 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з частиною другою статті 628 Цивільного кодексу України сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

Тобто правова природа договору не залежить від його назви, а визначається з огляду на зміст, тому при оцінці відповідності волі сторін та укладеного договору фактичним правовідносинам суд повинен надати правову оцінку його умовам, правам та обов`язкам сторін для визначення як спрямованості їх дій, так і певних правових наслідків.

Близька за змістом правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 17.01.2019 у справі №923/241/18, від 21.05.2019 у справі №925/550/18, від 19.06. 2019 року у справі №923/496/18.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що укладений між сторонами договір підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ (договір-1) за своєю правовою природою є змішаним та містить елементи договору поставки та будівельного підряду, оскільки його предметом є як оплатна передача обладнання (ліфт №1 (в/п - 3000 кг), металокаркасна шахта з монтажними роботами, ліфт №2 (в/п - 630 кг), так і виконання відповідно до проектно-технічної документації монтажних та пусконалагоджувальних робіт вантажо-пасажирських ліфтів.

З огляду на предмет укладеного між сторонами договору від 01.02.2023 №010223/Е/40.2 (договір-2) суд апеляційної інстанції зазначає, що даний договір передбачає лише виконання робіт з прорізання отворів в ліфтовій шахті під каркас, є договором будівельного підряду.

Спір у справі виник у зв`язку з тим, що відповідачем в порушення умов укладених договорів не було оплачено виконані позивачем роботи, а отже спірні правовідносини регламентуються, насамперед, положеннями § 1 та § 3 глави 61 Цивільного кодексу України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2 - 4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів (ч.4 ст. 837 ЦК України).

Статтею 838 ЦК України передбачено, що підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник. Генеральний підрядник відповідає перед субпідрядником за невиконання або неналежне виконання замовником своїх обов`язків за договором підряду, а перед замовником - за порушення субпідрядником свого обов`язку. Замовник і субпідрядник не мають права пред`являти один одному вимоги, пов`язані з порушенням договорів, укладених кожним з них з генеральним підрядником, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі статтею 839 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб.

Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

У розумінні наведеної норми основним предметом договору будівельного підряду є результат будівельних робіт - завершений будівництвом об`єкт або закінчені будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації на замовлення замовника.

З урахуванням предмету спору у даній справи дослідженню підлягає питання щодо дотримання замовником зобов`язань за договорами підряду з оплати за виконані роботи в межах визначених цими договорами строків.

Згідно зі статтею 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Статтею 844 Цивільного кодексу України, визначено, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 846 Цивільного кодексу України передбачено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (частина 1 статті 854 Цивільного кодексу України).

Згідно з частиною четвертою статті 879 Цивільного кодексу України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Отже, договір підряду складається з двох взаємопов`язаних між собою зобов`язань: 1) правовідношення, в якому виконавець має надати послугу, а замовник наділений правом вимагати виконання цього обов`язку; 2) правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати.

Згідно з пунктом 2.1 договору-1 договірна ціна складає 2295800,00 грн, в т. ч. ПДВ (20%) 382633,33 грн згідно з договірною ціною та локальним кошторисом (додаток № 1), які є невід`ємною частиною цього додатку. Договірна ціна є динамічною, остаточні обсяги і вартість робіт можуть бути змінені за згодою сторін шляхом укладання додаткової угоди.

За умовами пунктів 4.2-4.3 договору-1 авансовий платіж за роботи, сума в розмірі 87300,00 грн, в т. ч. ПДВ (20%) 14550,00 грн, замовник здійснює протягом 10 (десяти) днів з моменту отримання листа про початок фактичного виконання робіт. Наступні платежі, за належним чином виконані (закінчені) та прийняті замовником роботи, здійснюються протягом 10 (десяти) банківських днів з дня підписання замовником акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), прийняття від підрядника виконавчої документації за відповідним актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робіт, що виконується за цим договором.

За змістом пункту 4.4 договору-1 остаточний розрахунок, сума в розмірі 58632,46 грн, в т. ч. ПДВ (20%) 9772,08 грн за належним чином виконані (закінчені) та прийняті замовником роботи здійснюється протягом 10 (десяти) банківських днів з дня підписання замовником акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), після пусконалагоджувальних робіт та відміткою інспектора ЕТЦ в паспорті виробу, прийняття від підрядника виконавчої документації за відповідним актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робіт, що виконується за цим договором.

Згідно з пунктом 3.4 договору-1 роботи за цим договором будуть вважатись виконаними після передання цих робіт замовникові в порядку, визначеному чинним законодавством. Ризик випадкового знищення/пошкодження металевих конструкцій, обладнання, інших матеріалів та устаткування, що використовуються в процесі виконання робіт за даним договором, робіт в цілому та окремих його частин, несе підрядник до прийняття робіт замовником. Право власності на роботи (результати робіт) переходить до замовника після підписання сторонами акту приймання-передачі виконаних робіт.

Передання та прийняття робіт в цілому, а також робіт на проміжних етапах їх проведення здійснюється у відповідності із існуючим в будівництві порядком і оформляється актом передання-прийняття робіт (п.п.11.3 договору-1).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що зі змісту наданих позивачем актів №1 за вересень 2022 року, №2 за лютий 2023 року, №3 за лютий 2023 року, б/н за травень 2023 року, №5 за липень 2023 року приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма КБ-2) на загальну суму 2295800,01 грн вбачається, що вказані документи складені на виконання умов договору підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ та містять необхідний перелік виконаних робіт та понесених витрат, підписи сторін та скріплені печатками підприємств без зауважень.

Також, сторонами разом з актами приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма КБ-2) підписані без зауважень відповідні довідки про вартість виконаних будівельних робіт (примірна форма КБ-3) за вересень 2022 року, лютий 2023 року, травень 2023 року, липень 2023 року на загальну суму 2295800,01 грн.

Матеріалами справи підтверджується, що на виконання умов договору - 1 відповідач оплатив на користь позивача грошові кошти на загальну суму 2060478,53 грн (а.с.76-78), а тому сума неоплачених відповідачем коштів за виконані позивачем роботи по договору - 1 становить 235321,48 грн.

При цьому, як стверджує позивач, відповідачем фактично оплачені роботи виконані за актом № 1 на суму 673608,70 грн, актом № 2 на суму 1033399,97 грн та актом № 3 на суму 59391,28 грн, частково оплачені роботи за актом № 4 за травень 2023 року на суму 294078,58 грн та заборгованість за цим актом становить 220321,48 грн, а акт № 5 за липень 2023 року на суму 15000,00 грн повністю не оплачений.

Також, відповідно до пункту 2.1 договору-2 вартість за даним договором складає 12101,68 грн, в т. ч. ПДВ (20%) 2016,95 грн, згідно з договірною ціною та локальним кошторисом (додаток № 1), які є невід`ємною частиною цього договору. Договірна ціна є тверда.

Підпунктом 4.1.1 пункту 4.1 договору-2 передбачено, що оплата робіт здійснюється замовником таким чином: наступні платежі за належним чином виконані (закінчені) та прийняті замовником роботи, здійснюються протягом 10 (десяти) банківських днів з дня підписання замовником акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3), прийняття від підрядника виконавчої документації за відповідним актом приймання-передачі в обсязі, що зазвичай вимагається до виду робіт, що виконується за цим договором.

Відповідно до пункту 3.5 договору-2 роботи за цим договором будуть вважатися виконаними після передання цих робіт замовникові в порядку, визначеному чинним законодавством. Ризик випадкового знищення/пошкодження металевих конструкцій, обладнання, інших матеріалів та устаткування, що використовуються в процесі виконання робіт за даним договором, робіт в цілому та окремих його частин, несе підрядник до прийняття робіт замовником. Право власності на роботи (результати робіт) переходить до замовника після підписання сторонами Акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт (форма КБ-3).

Передання та прийняття робіт в цілому, а також робіт на проміжних етапах їх проведення здійснюється у відповідності із існуючим в будівництві порядком і оформляється актом передання-прийняття робіт (п.п.11.3 договору-2).

Як свідчать матеріали справи, на виконання умов договору-2 позивач виконав роботи на загальну суму 12101,68 грн, що підтверджується підписаними сторонами договору актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року (примірна форма КБ-2) від 11.07.2023 на суму 12101,68 грн (а.с. 63-66) та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт за липень 2023 року (примірна форма КБ-2) від 11.07.2023 на суму 12101,68 грн (а.с. 72).

Однак, відповідач в порушення своїх зобов`язань за договором-2 в частині здійснення розрахунку за виконанні роботи не сплатив позивачу грошові кошти за цим договором в сумі 12101,68 грн.

Відповідачем не заперечуються обставини щодо наявності вказаної заборгованості за договором підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ та договором підряду від 01.02.2023 № 010223/Е/40.2, а також її розміру.

Водночас, доводи відповідача як у відзиві на позов, так й в апеляційній скарзі зводяться до того, що замовником виявлені недоліки виконаних позивачем робіт, що надає йому право призупинити кінцеві розрахунки за роботи до усунення недоліків або зменшити винагороду підрядника на відповідну суму виявлених недоліків у відповідності до умов пункту 4.5 договору-1.

З приводу цього колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Частиною першою статті 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки) (частина друга статті 853 ЦК України).

Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника (частина третя статті 853 ЦК України).

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну (частина четверта статті 853 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 882 ЦК України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття.

Замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника (частина третя статті 882 ЦК України).

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими (частина четверта статті 882 ЦК України).

Прийняття робіт може здійснюватися після попереднього випробування, якщо це передбачено договором будівельного підряду або випливає з характеру робіт. У цьому випадку прийняття робіт може здійснюватися лише у разі позитивного результату попереднього випробування (частина п`ята статті 882 ЦК України).

Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою (частина шоста статті 882 ЦК України).

В силу наведених норм статей 853, 882 ЦК України у разі одержання замовником повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, обов`язок негайно розпочати їх прийняття та організувати прийняття цих робіт покладається на замовника, в протилежному випадку - якщо замовник не виконав свого обов`язку прийняти роботу, виконану підрядником, і негайно не заявив про виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків, то за відсутності такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на недоліки у виконаній роботі.

Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 29.03.2018 у справі № 910/7545/16, від 24.04.2018 у справі № 911/830/17 від 29.05.2018 у справі № 910/30902/15.

Наведені норми містять презумпцію обов`язку замовника здійснювати приймання роботи з його засвідченням актом або іншим документом, що фіксує факт прийняття роботи. Крім того, на замовника покладається обов`язок оглянути виконані роботи. Значення такого огляду полягає у тому, що він дозволяє виявити можливі недоліки виконаної роботи (пункт 5.4 постанови Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 908/665/20).

Значення огляду при прийняті робіт полягає у тому, що він дозволяє виявити можливі недоліки виконаних робіт до підписання акта здачі-приймання. У акті сторона, яка приймає роботи має вказати всі претензії до виконаних робіт, якщо у замовника є такі претензії. При цьому сторони складають перелік претензій, що додається до акта здачі-приймання і визначає строки їх усунення. Якщо при здачі-приймання об`єкта виявляться суттєві недоліки, які виникли з вини підрядника, замовник не повинен приймати об`єкт до їх усунення і має право затримати оплату за виконані роботи (постанова Верховного Суду від 01.08.2019 у справі № 912/2635/17).

Враховуючи положення наведених вище норм законодавства, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (зокрема, шляхом надання обґрунтованої відмови від підписання акту виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

За умовами підпункту 5.1.5 договору-1 підрядник зобов`язаний ліквідувати будь-які дефекти, які допущені виключно з вини підрядника та які виявлені в процесі виконання робіт або під час здавання цих робіт замовнику (без збільшення суми договору), а підпунктом 5.5.1 договору-1 передбачено право замовника відмовитися від прийняття закінчених робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість їх використання відповідно до мети, зазначеної у проектній документації та цьому договорі, і не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою стороною.

Розділом 11 договору-1 врегульовано порядок передання та прийняття робіт. Зокрема, у пункті 11.7 цього розділу сторони домовились, що у випадку виявлення недоліків, дефектів та/або недоробок в роботах чи відступів від умов договору та/або специфікацій та додатків до них, що виникли по вині підрядника, сторони складають двосторонній акт з переліком виявлених недоліків, строків та порядку їх усунення. Якщо підрядник відмовляється брати участь у складанні такого акту та/або підписувати його, замовник оформляє його самостійно та направляє відповідну вимогу з примірником акта підряднику. Дана вимога і акт будуть обов`язковими до виконання підрядником. Акт приймання-передачі при цьому підписується негайно після усунення відповідних недоліків підрядником.

Тобто, алгоритм дій замовника та підрядника у разі виявлення недоліків, дефектів та/або недоробок в роботах чи відступів від умов договору та/або специфікацій під час передання та приймання робіт передбачений пунктом 11.7 договору-1.

Спираючись на вказані норми матеріального права та умови договору, відповідач, який у спірних правовідносинах виконує функції замовника, повинен був своєчасно, з дотриманням встановленого договором порядку, негайно прийняти роботи і також негайно заявити про недоліки, якщо такі виявлені, про що відповідно до пункту 11.7 договору мав бути складений дефектний акт із запрошенням для участі в його складанні підрядника (позивача).

Разом з тим, як вже зазначалось, відповідач прийняв виконану позивачем роботу, що підтверджується відповідними актами приймання-передачі, підписаними сторонами без зауважень та заперечень щодо їх кількості, якості та вартості.

Враховуючи наведені норми цивільного законодавства, оскільки відповідач оглянув та прийняв за актами приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма КБ-2) виконанні позивачем монтажні та пусконалагоджувальні роботи вантажо-пасажирських ліфтів за договором підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ, то замовник (відповідач) погодився з якістю таких послуг, їх вартістю та обсягом.

Також судом апеляційної інстанції не встановлено наявності під час прийняття виконаних позивачем робіт відповідних заяв замовника щодо якості та / або обсягу виконаних робіт за вказаними актами приймання виконаних будівельних робіт або щодо необхідності зменшення ціни роботи.

Як правильно зазначено судом першої інстанції, пункт 4.5 договору-1, на який посилається відповідач в якості підстави для нездійснення розрахунку за виконані роботи, передбачає право замовника на призупинення кінцевих розрахунків за роботи або зменшення винагороди підрядника виключно у випадку виявлення недоліків виконаних робіт під час їх виконання та/або їх приймання, тоді як в даному випадку роботи за цим договором відповідачем були прийняті без будь-яких заперечень шляхом підписання відповідних актів приймання виконаних будівельних робіт.

При цьому, посилання скаржника на частину 5 статті 882 ЦК України щодо можливості прийняття робіт лише у разі позитивного результату попереднього випробування також стосуються випадку виявлення недоліків виконаних робіт до їх прийняття.

Окрім того, як правильно зазначено позивачем у відзиві на апеляційну скаргу, обставини щодо відсутності оформлених згідно чинного законодавства результатів випробування, тобто позитивного результату попереднього випробування у відповідності до частини 5 статті 882 ЦК України, не були зазначені у відзиві на позовну заяву в якості заперечень проти позовних вимог, а відтак судом першої інстанції їм не надавалась відповідна оцінка.

За змістом частин першої та третьої статті 165 ГПК України заперечення проти позову відповідач викладає у відзиві, який повинен містити, зокрема заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права.

Частиною четвертою цієї статті встановлено, що якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього.

Отже, відповідач не вправі заперечувати проти таких обставин під час розгляду справи по суті з відповідних мотивів, які були ним наведені лише в апеляційній інстанції (подібні за змістом висновки наведено у постанові Верховного Суду від 02.06.2020 у справі № 909/1054/19, від 27.07.2022 у справі № 910/8662/20, від 10.04.2024 у справі № 905/1140/18).

Враховуючи, що аргументи відповідача щодо необхідності наявного результату попереднього випробування були заявлені лише в суді апеляційної інстанції, товариство під час вирішення справи в суді першої інстанції не обґрунтовувало такими обставинами свою незгоду з обставинами, на яких ґрунтувався позов, тому відсутність мотивів їх відхилення в рішенні суду першої інстанції не може бути підставою для його зміни чи скасування.

З цих підстав, колегія суддів відхиляє доводи апелянта в цій частині.

Стосовно твердження відповідача про неправильне застосування судом першої інстанції частини 3 статті 853 ЦК України, оскільки фактично замовником виявлені приховані недоліки протягом гарантійного строку, слід зазначити таке.

Відповідно до статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Статтею 858 ЦК України передбачено відповідальність підрядника за неналежну якість роботи.

Так, згідно із частиною першою статті 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе (частина друга статті 858 ЦК України).

Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків (частина третя статті 858 ЦК України).

Відповідно до статті 859 ЦК України якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.

За змістом статті 860 ЦК України перебіг гарантійного строку починається з моменту, коли виконана робота була прийнята або мала бути прийнята замовником, якщо інше не встановлено договором підряду.

Згідно з частиною 1 статті 877 ЦК України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Частиною першою статті 883 ЦК України передбачено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини.

Відповідно до частини другої статті 883 ЦК України передбачено, що за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Згідно із статтею 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.

Частиною другою статті 884 ЦК України передбачено, що підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об`єкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об`єкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 884 ЦК України гарантійний строк продовжується на час, протягом якого об`єкт не міг експлуатуватися внаслідок недоліків, за які відповідає підрядник. У разі виявлення протягом гарантійного строку недоліків замовник повинен заявити про них підрядникові в розумний строк після їх виявлення.

За умовами підпункту 5.1.6 договору-1 підрядник зобов`язаний власними силами та засобами, за свій рахунок усунути недоліки у виконаних роботах, виявлені протягом гарантійного терміну, якщо він не доведе, що вони сталися не внаслідок його вини, а підпунктом 5.5.4 договору-1 передбачено право замовника вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущених з вини підрядника порушень, або виправити їх своїми силами.

Пунктом 13.2 договору 1 передбачено, що підрядник відповідає за дефекти виконаних робіт, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу, неправильної експлуатації, що здійснені кінцевим замовником ПрАТ "Компанія Ензим" або залученими ним третіми особами. Підрядник зобов`язаний за свій рахунок та своїми силами усувати недоліки (дефекти), несправності, зумовлені використанням неякісних матеріалів, порушенням чинних норм і правил, іншими порушеннями умов договору, допущеними з вини підрядника, виявлені протягом гарантійного терміну у випадку наявності обґрунтованого доказу, що такі недоліки сталися по вині підрядника.

Згідно з пунктом 13.5 договору-1, перелік недоліків, визначається дефектним актом. У дефектному акті фіксуються недоліки, дата їх виявлення і терміни (строки) їхнього усунення. Для складення дефектного акту підрядник зобов`язаний надіслати свого представника протягом трьох робочих днів з моменту отримання від замовника повідомлення про це (телеграмою, телефонограмою, поштою, засобами електронного зв`язку тощо). У разі відсутності представника підрядника протягом вказаного строку або відмови/ухиленні представника підрядника від підписання даного акту, замовник складає вказаний дефектний акт в довільній формі із залученням незалежної компетентної в галузі будівництва експертної організації та надсилає такий акт підряднику, що є підставою для усунення підрядником виявлених недоліків у встановлений в такому акті строк (термін).

Як вже було зазначено вище, на підтвердження виявлених недоліків відповідач разом з відзивом на позовну заяву надав дефектний акт без дати за підписом експерта технічного з промислової безпеки ТОВ "Компанія "Центр АТД" Рибачук Ю.С., яким встановлено такі недоліки:

- щодо ліфта пасажирського, зов. №202106685, в/п 630 м, v=1,0 м/с, 4 зупинки, 4 дверей, висота підіймання 10560 мм, розмір кабіни 1290х1300х2200 мм, виготовлений KRC LIFT MUHENDISLIK ("TM ЛІФТПОРТАЛ"), Туреччина в 2021 році: 1) відсутній паспорт ліфта, складений заводом-виробником; 2) відсутній бортик на зовнішньому краю даху кабіни висотою не менше 100 м (п.5.4.7 ДСТУ EN81-20:2015); 3) відсутня балюстрада (перила) на зовнішньому краю даху кабіни зі сторони противаги висотою не менше 700 мм (п.5.4.7.4 ДСТУ EN81-20:2015).

- щодо ліфта вантажопасажирського, зов. №202106657, в/п 3000, v=0,8 м/с, 6 зупинок, 6 дверей, висота підіймання 23000 мм, розміри кабіни 1320х2040х2200 мм, виготовлений KRC LIFT MUHENDISLIK ("TM ЛІФТПОРТАЛ"): 1) площа кабіни не відповідає вантажнопідіймальності; 2) відсутня плата в станції керування для випробування ліфта та перемикати режими керування; 3) відсутня панель (пульт) керування ліфтом в приямку; 4) відсутній бортик на зовнішньому краю даху кабіни висотою не менше 100 мм (п.5.4.7 ДСТУ EN81-20:2015); 5) відсутня балюстрада (перила) на зовнішньому краю даху кабіни з бокових сторін кабіни висотою не менше 1100 мм стаціонарні, зі сторони дверей (кабіна прохідна) знімні.

Крім того, до відзиву позивачем додано складені ТОВ "Ю Бі Сі - Інжиніринг", як генпідрядною організацією, та ПрАТ "Компанія Ензим", як замовником, дефектні акти від 25.01.2024, а саме:

- Дефектний акт №1 на доопрацювання ліфта вантажопасажирського в Цеху Екстрактів на об`єкті "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківська, 232 в м. Львові", згідно з яким з метою визначення якості виконаних робіт, щодо недоліків по ліфту на об`єкті встановлено наступне: 1) облаштування перил на кабіні ліфта, вартість робіт 6000,00 грн; 2) регулювання механізмів безпеки ДШ, вартість робі 1800,00 грн; 3) регулювання клинової, вартість робіт 1500,00 грн; 4) монтаж та підключення блоку приямку до СУ, вартість робіт 1500,00 грн; 5) блок приямку (розетка, кнопка СТОП), вартість робі 3500,00 грн; 6) монтаж та підключення блоку шунтування ОШ, вартість робіт 1500,00 грн; 7) блок деактивації ОШ, вартість робіт 5500,00 грн; 8) виконання первинного ТО ліфта із правильним записом у журнал обслуговування, вартість робіт 11000,00 грн.

- Дефектний акт №2 на доопрацювання ліфта пасажирського в АПК на об`єкті "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківська, 232 в м. Львові", згідно з яким з метою визначення якості виконаних робіт, щодо недоліків по ліфту на об`єкті встановлено наступне: 1) виготовлення нового паспорта на пасажирський ліфт, вартість робіт 37000,00 грн; 2) облаштування перил на кабіні ліфта, вартість робіт 5000,00 грн; 3) доналадка ліфта, вартість робіт 2000,00 грн; 4) регулювання клинової, вартість робіт 1500,00 грн; 5) заміна елементів кріплення датчиків корекції низу/верху, вартість робіт 1000,00 грн; 6) обтяжка кабіни ліфта, вартість робіт 1000,00 грн; 7) виконання первинного ТО ліфта із правильним записом у журнал обслуговування, вартість робіт 11000,00 грн.

В цих актах встановлено 7 денний термін виконання для виправлення недоліків та дефектів підрядній організації, виконувати власними силами та за власні кошти, попередньо погодивши про методи та способи усунення дефектів та недоліків з усіма відповідальними особами по об`єкту (а.с.117-118).

Матеріали справи не містять доказів, що відповідач у встановленому умовами договору та частиною третьою статті 853 ЦК України порядку повідомив позивача про недоліки, виявлені за попередніми актами, доказів письмового повідомлення позивача про час та місце зустрічі для складання дефектних актів про недоліки виконаних робіт, а також доказів ухилення позивача надіслати свого представника для складання цих актів або відмови/ухилення представника підрядника від підписання даних актів.

Натомість, дефектний акт №1 на доопрацювання ліфта вантажопасажирського в Цеху Екстрактів на об`єкті "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківська, 232 в м. Львові" та дефектний акт №2 на доопрацювання ліфта пасажирського в АПК на об`єкті "Нове будівництво комплексу виробничо-складських будівель на вул. Личаківська, 232 в м. Львові" фактично складені та підписані відповідачем в односторонньому порядку.

З цих підстав, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що в даному випадку відповідачем жодним чином не доведено дотримання пункту 13.5 договору-1 щодо виклику представника позивача для складання дефектних актів від 25.01.2024 та ухилення позивача від обов`язку щодо направлення свого представника, а отже не доведено належної фіксації допущених позивачем відступів від умов договору або інших недоліків.

Натомість, як свідчать матеріали справи, відповідач звернувся до позивача з листом № 29/01_1 від 29.01.2024 "Щодо виправлення недоліків по договору №260321-ЛВСБ від 26.03.2021", в якому зазначив, що при прийнятті об`єкта в експлуатацію у замовника виникли претензії, які унеможливлюють користування ліфтами, а тому вимагав від позивача у термін один тиждень надати представників для усунення виявлених недоліків та зазначив, що у протилежному випадку відповідачем буде залучена стороння організація для усунення недоліків за рахунок позивача.

Вказаний лист-претензія разом з доданими до нього дефектними актами направлено позивачу 30.01.2024 та одержано останнім 06.02.2024, що підтверджується копією накладної № 050, фіскальним чеком АТ "Укрпошта", описом вкладення, роздруківкою з сайту АТ "Укрпошта" щодо відстеження поштового відправлення (трек-номер поштового відправлення 050) (а.с.119, 133).

Тобто, після підписання останнього акту № 5 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року (примірна форма КБ-3) 11.07.2023 та до звернення позивача до суду з даним позовом про стягнення заборгованості за виконані роботи 30.01.2024 відповідачем не було повідомлено позивача про виявлені недоліки у виконаних роботах. До того ж, встановлений відповідачем термін для усунення таких недоліків на час подання позовної заяви не сплив.

Окрім того, відповідачем всупереч вимог ст. ст. 74-78 ГПК України належними та допустимими доказами не доведено, що встановлені в дефектних актах недоліки не могли бути встановлені при звичайному способі прийняття робіт, а тому є прихованими та не були зазначені відповідачем перед прийняттям робіт як недоліки, що виключає можливість застосування частини 3 статті 853 ЦК України.

Водночас, щодо порядку оплати підрядних робіт після їх прийняття, колегія суддів враховує таке.

Верховний Суд у пункті 7.10 постанови від 24.07.2020 та у постанові від 14.01.2021 у справі № 922/2216/18 сформулював висновки щодо застосування норм частини першої-третьої статті 853 ЦК України. Цими нормами врегульовані різні випадки з різними правовими наслідками. Так, з частин 1 та 2 наведеної норми слідує, що замовник втрачає право заявляти саме про явні недоліки роботи, тобто ті, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття. За приписами частини 3 названої статті замовник має право вже після прийняття робіт негайно після їх виявлення заявити про приховані недоліки, тобто ті, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття.

Чинне законодавство визначає обов`язок замовника оплатити прийняту роботу, а також права та дії замовника у випадку, якщо після прийняття робіт від підрядника замовник виявив недоліки та відступи, які мають ознаки прихованих (не могли бути виявлені при звичайному способі прийому робіт), в залежності від їх істотності, дій підрядника з їх усунення та ступеню можливості виконаних робіт для їх використання відповідно до умов договору (пункт 33 постанови Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 910/8103/16).

З огляду на положення статей 857 та 858 ЦК України, в яких визначені вимоги до якості виконаних підрядних робіт та відповідальність підрядника за неналежну якість роботи, замовник, посилаючись на наявність у виконаних підрядником підрядних роботах недоліків та недопрацювань, має відповідно до правил доказування в господарському процесі довести, що виконані підрядником роботи не відповідають умовам договору підряду або вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру, результат роботи є непридатним для використання, а виявлені недоліки є істотними (постанова Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 910/2683/19).

Визначені статтею 858 ЦК України правові можливості виникають у замовника лише в тому випадку, коли на підрядника відповідно до умов закону або договору може бути покладена відповідальність за допущені у результаті виконаних робіт недоліки або коли їх поява спричинена випадковими обставинами, ризик настання, яких лежить на підряднику (постанова Верховного Суду у справі № 911/1941/18 від 30.09.2019).

Водночас, чинне законодавство встановлює алгоритм дій замовника у разі наявності прихованих недоліків виконаних підрядних робіт (у тому числі істотних і тих, які не можуть бути усунені), проте не передбачає виникнення у замовника у зв`язку з цим права повністю відмовитись від оплати вже прийнятих робіт, навіть за умови реалізації ним права односторонньої відмови від договору (пункт 35 постанови Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 910/8103/16).

Обставини, які підтверджують заперечення замовника щодо неналежної якості виконаних підрядником робіт, іншого істотного порушення ним договорів підряду, є предметом доказування у справі і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення за загальним правилом (частина друга статті 76 ГПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (стаття 74 ГПК України). Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (частина третя статті 80 ГПК України).

Отже, якщо замовник, який раніше без зауважень підписав акт приймання робіт, що підтверджує обсяги, якість виконаних робіт та їх вартість, і надалі в контексті спору про стягнення заборгованості за цим актом заперечує це, то на нього покладається обов`язок довести наявність прихованих недоліків чи інших відступів від умов договору підряду, що можуть бути підставою для застосування правових наслідків, встановлених статтями 852, 853, 858 ЦК України.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 05.03.2024 у справі № 910/3374/23.

У справі, що переглядається, замовник під час розгляду справи в судах першої і апеляційної інстанцій не заперечував факт підписання акту прийняття робіт за договором, не надав суду належні та допустимі докази, які б підтверджували його заперечення щодо якості, обсягу і вартості виконаних підрядних робіт.

З огляду на встановлені обставини щодо виконання підрядником робіт і прийняття їх замовником за актами приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма КБ-2) за вересень 2022 року, лютий 2023 року, травень 2023 року, липень 2023 року без зауважень, що згідно з пунктами 4.3, 4.4 договору-1 та положеннями частини першої статті 854 ЦК України, є підставою для виникнення у відповідача обов`язку з оплати вартості робіт, зазначених у цих актах, суд першої інстанції обґрунтовано відхилив заперечення відповідача, підтвердивши таким чином його обов`язок оплатити роботи, вказані в актах.

Таким чином, враховуючи відсутність доказів повної оплати вартості виконаних робіт за договором 1, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позову в даній частині вимог та стягнення з відповідача на користь позивача 235321,48 грн боргу за договором підряду від 26.03.2021 № 260321-ЛВСБ.

При цьому, щодо заявленої позивачем заборгованості за договором підряду від 01.02.2023 № 010223/Е/40.2, колегія суддів зазначає, що ні відзив на позовну заяву з доданими до нього документами, ні апеляційна скарга відповідача не містить доводів стосовно недоліків виконаних робіт за вказаним договором, тоді як посилання відповідача на порушення позивачем умов іншого договору підряду від 26.03.2021 №260321-ЛВСБ не має відношення до виконання зобов`язань за договором-2 та не може бути підставою для відмови здійснити оплату за виконанні роботи за даним договором.

А отже, враховуючи, що відповідач не надав суду доказів оплати вартості виконаних робіт за договором підряду від 01.02.2023 № 010223/Е/40.2, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позову в цій частині та стягнення з відповідача на користь позивача 12101,68 грн суми основного боргу за цим договором.

Щодо стягнення з відповідача пені, 3% річних та інфляційних втрат, судова колегія зазначає таке.

Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України невиконання зобов`язання або його виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання, є порушенням зобов`язання.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 Цивільного кодексу України).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно до частини 1 статі 230 Господарського кодексу України, штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України).

Відповідно до частини 4 статті 231 Господарського кодексу України в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній визначеній грошовій сумі, або в відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або в кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Частиною 6 статті 231 Господарського кодексу України встановлено, що штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Відповідно до статей 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Згідно з частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

За умовами пунктів 12.3 договорів підряду у випадку порушення замовником умов оплати, підрядник має право вимагати у замовника сплати пені в розмірі 0,1% від вартості договору за кожен день протермінування оплати.

Також, ст. 625 ЦК кодексу України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відтак у разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу закону (ч. 2 ст. 625 ЦК України) виникає обов`язок сплатити кредитору разом із сумою основного боргу суму інфляційних втрат як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати та 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором.

Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до ст. 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми. Подібні правові висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах №703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та № 646/14523/15-ц (провадження №14-591цс18), від 13.11.2019 у справі №922/3095/18 (провадження № 12-105гс19), від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 (провадження № 12-79гс19).

У постанові від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19 (провадження № 12-189гс19) Велика Палата Верховного Суду, аналізуючи правову природу правовідносин, які виникають на підставі положень ст. 625 ЦК України, зробила висновок про те, що зобов`язання зі сплати інфляційних втрат та 3 % річних є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю.

Велика Палата Верховного Суду також неодноразово зазначала, що у статті 625 Цивільного кодексу України визначено загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Такий правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №711/4010/13, від 23.06.2020 у справі №536/1841/15-ц, від 07.07.2020 у справі №712/8916/17, від 22.09.2020 у справі №918/631/19, від 09.11.2021 у справі № 320/5115/17.

Отже, за наявності встановленого факту прострочення відповідачем виконання грошових зобов`язань в частині оплати за виконані роботи за договорами підряду, зважаючи на суми боргу з урахуванням дат їх виникнення та строків оплати, перевіривши розрахунок пені, 3% річних та інфляційних витрат, суд першої інстанції, перевіривши наданий позивачем розрахунок, дійшов висновку про правомірність нарахування позивачем за договором підряду №260321-ЛВСБ від 26.03.2021 пені у сумі 42887,14грн, інфляційних втрат у сумі 2765,21грн, 3% річних у сумі 3751,26грн, а також за договором підряду № 010223/Е/40.2 від 01.02.2023 пені у сумі 2214,61грн, інфляційних втрат у сумі 133,12грн, 3%річних у сумі 182,01грн.

При цьому, до суду першої інстанції відповідачем не було надано будь-яких зауважень на розрахунок позивача суми пені, 3% річних та інфляційних втрат. Доводи апеляційної скарги також не стосуються правильності розрахунків позивача та висновків місцевого господарського суду щодо їх обґрунтованості, а тому у відповідності до вимог ст. 269 ГПК України судом апеляційної інстанції не переглядається.

Отже, враховуючи підтвердження матеріалами справи факту виконання позивачем договірних зобов`язань за спірним договором в частині виконання робіт за договорами підряду №260321-ЛВСБ від 26.03.2021 та №010223/Е/40.2 від 01.02.2023, настання строку їх оплати, зважаючи на несплату відповідачем вартості виконаних робіт, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про наявність підстав для стягнення з відповідача несплаченої суми боргу, а також пені, 3% річних та інфляційних втрат, нарахованих у зв`язку із простроченням оплати.

Наведене свідчить, що доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права під час прийняття оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для зміни чи скасування рішення господарського суду.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення господарського суду - без змін.

Згідно зі ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 269, 270, п. 1 ст. 275, ст. 276, ст. 282 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю Бі Сі - Інжиніринг" на рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі №922/344/24 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Харківської області від 03.04.2024 у справі №922/344/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені ст.ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Н.О. Мартюхіна

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя Л.М. Здоровко