ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"14" жовтня 2024 р.м. Одеса № 916/4406/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Сулімовської М.Б., розглянувши матеріали заяви

за позовом: Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (, 49005, м.Дніпро, пр.Дмитра Яворницького, 21-а)

до відповідача: Ренійського відділення Ізмаїльської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області (, 68803, Одеська область, м.Рені, вул.Дунайська, 88А)

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Скарбниця Бессарабії" (, 68800, Одеська область, м.Рені, вул.Дунайська, 188Б)

про стягнення 25961,53 грн.

в с т а н о в и в:

Позивач Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Одеса) звернувся до Господарського суду Одеської області із позовом до Ренійського відділення Ізмаїльської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "Скарбниця Бессарабії" про стягнення 25961,53 грн.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

Згідно п. 2 ч.1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Відповідно до приписів частини 2 статті 123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом України "Про судовий збір" врегульовано умови і порядок сплати судового збору.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік", з 1 січня 2024 року для працездатних осіб встановлено прожитковий мінімум на рівні 3028,00 грн.

У поданій позовній заяві Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса) просить стягнути з відповідача 25961,23 грн. заборгованості.

При цьому, означена позовна заява подана через підсистему Електронний суд, у зв`язку з чим при розрахунку судового збору застосовано понижуючий коефіцієнт 0,8. З урахуванням вказаного, сума судового збору, що підлягає сплаті за подання позовної заяви, становить 2422,40 грн. (3028,00 х 0,8).

Разом з цим, позивачем доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі до суду не подано.

Для усунення означеного недоліку позивачу слід надати докази доплати судового збору у розмірі 2422,40 грн.

Згідно ст.50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Так позивачем в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Скарбниця Бессарабії". При цьому, позовна заява не містить обґрунтування необхідності залучення даної особи до участі у справі в якості третьої особи, відповідного клопотання про її залучення, а також відомостей на стороні кого (позивача або відповідача) її необхідно залучити.

За наведеного, позивачу слід надати обґрунтоване клопотання про залучення до участі у справі третьої особи.

За приписами п.2 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В порушення наведеної норми позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача та третьої особи.

Для усунення означеного недоліку позивачу слід надати відомості щодо наявності або відсутності електронного кабінету у відповідача та третьої особи.

Відповідно до п.8 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення наведеної норми процесуального закону позовна заява не містить відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Для усунення вказаного недоліку позивачу слід зазначити відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви (щодо кожного доказу окремо).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують направлення іншим учасникам справи копій позовної заяви і доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.172 ГПК України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до положень статті 13 Закону України "Про поштовий зв`язок", послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

Згідно п.47 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

За змістом п.17 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку. Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Згідно п.62 Правил надання послуг поштового зв`язку, підтвердженням оплати послуг поштового зв`язку з пересилання письмової кореспонденції є: поштові марки, наклеєні на письмову кореспонденцію або нанесені типографським способом на поштові конверти, поштові картки; електронні марки; відбитки державного знака, нанесені маркувальними машинами; відбитки про оплату письмової кореспонденції, нанесені друкарським чи іншим способом; розрахунковий документ про оплату послуги поштового зв`язку.

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є встановлений у п.62 Правил спосіб поштової оплати, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Однак, на підтвердження направлення на адресу відповідача особи копії позовної заяви з додатками позивачем надано лише фіскальний чек та список згрупованих відправлень, при цьому опис вкладення у цінний лист в матеріалах позову відсутній.

Отже, позивачем не подано до суду належних доказів направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу, а саме - опису вкладення у цінний лист.

Для усунення вказаного недоліку позивачу слід надати докази направлення копії позовної заяви та доданих до неї доказів відповідачу (опис вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів).

Згідно з ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява, серед іншого, має містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч. 6, 7 ст. 129 ГПК України, якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку. Якщо сума судових витрат, заявлених до відшкодування та підтверджених відповідними доказами, є неспівмірно нижчою від суми, заявленої в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат (крім судового збору) повністю або частково, крім випадків, якщо така сторона доведе поважні причини зменшення цієї суми.

Отже, положення ст.162 ГПК України покладають на позивача обов`язок при поданні позовної заяви надати суду не тільки розрахунок витрат, які останній вже поніс у зв`язку з поданням позову, а ще надати розрахунок витрат, які позивач очікує понести у зв`язку з розглядом справи. При цьому, з урахуванням положень ст.129 ГПК України, визначення позивачем попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, має значення при вирішенні судом питання розподілу судових витрат між сторонами за результатами вирішення спору по суті.

В даному випадку позивачем не наведено попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс та очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Позивачу слід навести орієнтовний розрахунок судових витрат, які позивач поніс та очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Також, суд звертає увагу на наступне.

Так в якості відповідача у даному спорі позивачем визначено Ренійське відділення Ізмаїльської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області, при цьому зазначено , що відповідає коду ЄДРПОУ Ізмаїльської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області.

Водночас, постановою КМУ №296 від 28.03.2018 "Про реформування територіальних органів Державної фіскальної служби" Ізмаїльська об`єднана державна податкова інспекція ГУ ДФС в Одеській області реорганізована шляхом приєднання як структурних підрозділів до ГУ ДФС в Одеській області. 15.05.2019 Ізмаїльська ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області () припинена як юридична особа.

За наведеного, позивачу слід визначитись з суб`єктним складом сторін у даному спорі, а саме, що стосується сторони відповідача.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вищезазначених вимог, встановлених Господарським процесуальним кодексом України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) залишити без руху.

2 Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали шляхом подання пояснень і доказів, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

4. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя М.Б. Сулімовська

Ухвала суду набрала законної сили 14.10.2024, оскарженню не підлягає.