ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"10" жовтня 2024 р. м. Одеса № 910/8322/24
Суддя Господарського суду Одеської області Цісельський О.В.

дослідивши матеріали позовної заяви (вх.№3579/24 від 08.08.2024)

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Мечта Морей» (вул. Октябрська, № 50, м. Алушта, Автономна Республіка Крим, 98500, )

про припинення трудових відносин та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

03.07.2024 ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мечта Морей», в якій просить суд: припинити трудові відносини між ОСОБА_1 та ТОВ «Мечта Морей» з 18.07.2024; зобов`язати ОСОБА_2 зареєструвати зміни до відомостей про юридичну особу ТОВ «Мечта Морей» у державного реєстратора, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про звільнення ОСОБА_1 з посади директора ТОВ «Мечта Морей» з 18.07.2024 та письмово повідомити позивача про такі дії на зазначену адресу; зобов`язати державного реєстратора вчинити реєстраційні дії, провести реєстрацію змін, а саме виключити (видалити) з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про ОСОБА_1 як про директора ТОВ «Мечта Морей» у графі «відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи» у зв`язку із припиненням трудових відносин між позивачем та відповідачем; зобов`язати ОСОБА_2 надати розрахунок заборгованості по заробітній платі та відпустці та сплатити їх в зазначений Законом термін.

Ухвалою Господарського суду місті Києва від 12.07.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мечта Морей» про припинення трудових відносин та зобов`язання вчинити дії передано за підсудністю до Господарського суду Одеської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2024 позовну заяву передано на розгляд судді Цісельському О.В.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.08.2024 позовну заяву ОСОБА_1 (вх. № 3579/24 від 08.08.2024) залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання до суду заяви про усунення недоліків.

Ухвалу суду від 13.08.2024 ОСОБА_1 було направлено на його адресу листування, зазначену ним в позовній заяві.

Суд відзначає, що як вбачається з матеріалів даної справи, копію ухвали від 13.08.2024 позивачем не отримано. Поштове відправлення, яким позивачу було надіслано копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, повернуто поштовим відділенням на адресу суду 25.09.2024 з приміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

До повноважень господарських судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу, наявними в матеріалах справи.

В разі коли фактичне місцезнаходження юридичної особи (фізичної особи - підприємця) - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома господарського суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю юридичну особу.

Крім того пунктом сьомим статті 120 ГПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 6 статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, повернення відділенням Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» поштових відправлень суду, які є «Судовими повістками» в розумінні чинного законодавства України із непередбачених для «Судових повісток» причин є неправомірним. Більше того, такі дії зумовлюють порушення права позивача на своєчасне вирішення справи судом.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд вважає, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто, повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Суд також враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 29.03.2021 у справі № 910/1487/20, де зазначено, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Відтак, в силу пункту 5 частини 6 статті 242 ГПК України, день невдалої спроби вручення поштового відправлення за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування позивача, повідомленою ним суду, вважається днем вручення позивачу ухвали суду від 13.08.2024.

Крім того, відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

При цьому суд звертає увагу, що згідно із ч. 1 ст. 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Таким чином суд приходить до висновку, що позивач не був позбавлений права та можливості додатково ознайомитись з процесуальними документами за ініційованим ним позовом в Єдиному державному реєстрі судових рішень (http://reestr.court.gov.ua), проте, позивач протягом тривалого часу не скористався своїм правом на отримання інформації щодо результатів розгляду позовної заяви за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сайт суду або ЄДРСР.

Як вбачається з даних Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР), 14.08.2024 ухвалу Господарського суду Одеської області від 13.08.2024 про залишення позовної заяви без руху було надіслано до цього Реєстру, 14.08.2024 - зареєстровано, а 15.08.2024 - забезпечено надання загального доступу в Реєстрі

Згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала про залишення без руху позовної заяви від 13.08.2024 оприлюднена в реєстрі 15.08.2024. Тобто, саме з цієї дати ОСОБА_1 , не отримавши копію ухвали за допомогою засобів поштового зв`язку, міг дізнатися про наявність ухвали про залишення позовної заяви без руху. Проте поштове відправлення з вказаною ухвалою від 13.08.2024 повернулось до суду 25.09.2024. У такому випадку строк на усунення недоліків заяви позивача закінчився 07.10.2024.

Залишаючи позовну заяву без руху з підстав наявності в ній недоліків, суд в ухвалі про залишення позовної заяви без руху фактично зазначив позивачу вчинити певні процесуальні дії, а саме: усунути виявлені недоліки.

Судом встановлено, що станом на 10.10.2024 від позивача не надходило заяв про усунення недоліків поданого у даній справі позову, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позивач не усунув недоліки позовної заяви в строк, встановлений судом.

Суд зауважує, що позивач мав достатньо часу для реалізації процесуальних прав, передбачених ГПК України, зокрема і права на усунення обставин, що стали підставою для залишення позову без руху або ж повідомлення суду про причини неможливості їх не усунення, тощо.

У контексті можливості реалізації заявником своїх процесуальних прав суд звертається до рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» за яким сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами.

Відповідно, з метою своєчасного усунення недоліків позовної заяви, позивач не був позбавлений об`єктивної можливості з власної ініціативи дізнатися зміст ухвали господарського суду від 13.08.2024 та, зрештою, проявити розумну обачність та уважність щодо руху поданої ним позовної заяви, зокрема, скориставшись для цього відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень та інформаційного порталу судової влади України. Однак заявник наданими йому можливостями не скористався.

У пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Відповідно до ч.ч.4, 6, 7 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

На підставі наведених приписів процесуального законодавства, з огляду на невиконання позивачем вимог ухвали суду від 13.08.2024 щодо усунення недоліків позовної заяви, відповідна заява вважається неподаною і підлягає поверненню особі, що звернулася із позовною заявою.

Суд звертає увагу заявника, що відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Слід також зазначити, що статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конституцією України визначено основні засади судочинства і до них, зокрема, належать законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини та змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 129 Конституції України).

Статтею 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак, - а отже прийняття до розгляду заяви, поданої без дотримання статтей 162, 164, 172 ГПК України може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

Керуючись ч. 4 ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (вх.№3579/24 від 08.08.2024) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мечта Морей» про припинення трудових відносин та зобов`язання вчинити дії, з доданими до неї документами повернути без розгляду.

Ухвала набрала законної сили 10.10.2024 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Південно-західного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Цісельський