ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

Від "10" жовтня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/749/24

За заявою: ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Суддя Гнисюк С.Д.

Заявник в засіданні суду 10.10.2024 не з`явилась.

В провадженні Господарського суду Житомирської області перебуває справа №906/749/24 за заявою ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 19.08.2024 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 від 03.07.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; прийнято та призначено до розгляду у судовому засіданні заяву арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни вх№01-20/182/24 від 03.07.2024; підготовче засідання суду призначено на 03.09.2024; постановлено ОСОБА_1 прийняти участь у підготовчому засіданні 03.09.2024 (особисто або в режимі відеоконференції) для з`ясування особи та наміру, щодо бажання застосування передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та можливості брати участь у процедурі; явку визнано обов`язковою; зобов`язано ОСОБА_1 надати суду необхідні докази по справі.

ОСОБА_1 в засідання суду 03.09.2024 не з`явилась. Про причини неявки суд не повідомлено.

Судом встановлено, що вимоги ухвали Господарського суду Житомирської області від 19.08.2024 по справі №906/749/24 не виконано.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 03.09.2024 відкладено розгляд заяви ОСОБА_1 від 03.07.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; відкладено розгляд заяви арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни вх№01-20/182/24 від 03.07.2024; підготовче засідання суду призначено на 10.10.2024; постановлено ОСОБА_1 прийняти участь у підготовчому засіданні 10.10.2024 (особисто або в режимі відеоконференції) для з`ясування особи та наміру, щодо бажання застосування передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та можливості брати участь у процедурі. Явку визнано обов`язковою.

Повторно зобов`язано ОСОБА_1 надати суду:

- довідки по кожному кредитору окремо щодо заборгованості із зазначенням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань (договори), а також строку їх виконання згідно із законом або договором;

- докази, які підтверджують припинення погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців, як цього вимагає п. 2 ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства, з доданням належного розрахунку такої заборгованості та строків припинення погашення;

- належні та допустимі докази (засвідчені; підписані ЕЦП), які стали підставою для виникнення грошових зобов`язань та підтверджують розмір заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штраф, пеня) по кожному кредитору (у тому числі виписки за картковими рахунками; правочини; первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про господарську операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, видаткові накладні, довідки, листи, протоколи) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань.

ОСОБА_1 в засідання суду 10.10.2024 вдруге не з`явилась. Про причини неявки суд не повідомлено.

Вимоги ухвали суду від 03.09.2024 не виконано.

Доказів наявності поважних обставин, що унеможливили явку заявниці в судове засідання, суду не надано.

Також, суд не повідомлено, які саме обставини перешкодили ОСОБА_1 прийняти участь у судовому засіданні.

Клопотання про відкладення розгляду заяви до суду від заявниці не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Відповідно вимог частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - Кодекс про банкрутство), провадження у справах про банкрутство регулюється самим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтею 46 ГПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 ГПК України).

Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 ГПК України, учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Саме до наведених вище правових висновків дійшов Верховний суд у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 по справі №905/458/21.

В контексті викладеного суд зазначає, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі Alimentaria Sanders S.A. v. Spain, заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі №9901/278/21.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Як вже зазначено, ухвалою Господарського суду Житомирської області від 19.08.2024 постановлено ОСОБА_1 прийняти участь у підготовчому засіданні 03.09.2024 (особисто або в режимі відеоконференції) для з`ясування особи та наміру, щодо бажання застосування передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та можливості брати участь у процедурі. Явку визнано обов`язковою.

Дану ухвалу, згідно довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді "Ухвала по справі (банкрутство)" від 19.08.2024 по справі № 906/749/24 (суддя Гнисюк С.Д.) було надіслано одержувачу ОСОБА_1 в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 19.08.2024 23:21.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 03.09.2024 постановлено ОСОБА_1 прийняти участь у підготовчому засіданні 10.10.2024 (особисто або в режимі відеоконференції). Явку визнано обов`язковою.

Дану ухвалу, згідно довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді "Ухвала по справі (банкрутство)" від 03.09.24 по справі № 906/749/24 (суддя Гнисюк С.Д.) було надіслано одержувачу ОСОБА_1 в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 04.09.24 13:58.

ОСОБА_1 не з`явилась в засідання суду 03.09.2024 та 10.10.2024.

Не повідомила суду інформацію про поважність причин своєї неявки.

Згідно ч. 1 ст. 18 ГПК України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 5 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, ОСОБА_1 повинна виконувати покладений на неї обов`язок неухильно, дотримуватись вимог суду та чинного законодавства в частині обов`язкової явки в судове засідання.

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 Кодексу про банкрутство, право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами (наприклад колекторними організаціями) виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Неявка заявника перешкоджає виконанню завдань підготовчого засідання, всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи, оскільки перешкоджає суду здійснити ідентифікацію заявниці, встановити її особу і дійсні наміри пройти судові процедури неплатоспроможності, повно і всебічно з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Вказані дії суду є неможливими без особистої участі у судовому засіданні, без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкрити провадження у справі про неплатоспроможність.

При цьому, встановлення особи боржниці та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації боргів є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі, допуск арбітражного керуючого до майна заявниці з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

З зазначеним погодився Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові по справі №926/1402-б/23 від 08.11.2023 та зазначив, що на етапі ініціювання відкриття провадження у справі про банкрутство фізичної особи, та як наслідок, вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для вжиття заходів для забезпечення вимог кредиторів обов`язкова особиста присутність боржника у підготовчому засіданні.

Враховуючи зазначене, заявниця не звільняється від покладеного на неї обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Суд приходить до висновку, що повторна неявка заявниці в засідання без повідомлення причин свідчить про її недобросовісне або, щонайменше, байдуже ставлення до вирішення справи про її неплатоспроможність, неповагу до суду та зловживанням процесуальними правами (ст. 43 ГПК України).

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Правова позиція Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (постанова від 18.11.2022 по справі № 905/458/21) зазначає, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку заяву ОСОБА_1 від 03.07.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність - залишити без розгляду.

З огляду на те, що заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможності залишено без розгляду, суд залишає без розгляду заяву арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни вх №01-20/182/24 від 03.07.2024.

Керуючись статтями 117, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 80, 81, 202, 226 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Житомирської області, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 від 03.07.2024 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність - залишити без розгляду.

2. Заяву арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни вх №01-20/182/24 від 03.07.2024 - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та підлягає оскарженню.

Порядок та строки апеляційного оскарження визначені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Дата складання повного тексту ухвали: 14.10.2024.

Суддя Гнисюк С.Д.