ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

02 жовтня 2024 року Справа № 903/397/24

Господарський суд Волинської області у складі судді Якушевої І.О., за участю секретаря судового засідання Ведмедюка М.П.

за участю представників:

від позивача: Філюк О.І., Милайчук П.П. діють у порядку самопредставництва,

від відповідача: Гаврищук А.О. адвокат (ордер серії АС №1095887 від 27.05.2024),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Державного комунального підприємства Луцьктепло, м. Луцьк

до Приватного акціонерного товариства Перлина, м. Луцьк

про стягнення 76524,40 грн.,

в с т а н о в и в:

22.04.2024 до Господарського суду Волинської області надійшла позовна заява №1033/08 від 21.03.2024 Державного комунального підприємства Луцьктепло про стягнення з Приватного акціонерного товариства Перлина 76524,40 грн., з них: 67531,66 грн. заборгованості за договором №3-24 від 28.09.2007 про розрахунки за тепловіддачу від транзитних стояків центральної системи опалення, 5686,74 грн. пені, 1802,68 грн. збитків, завданих інфляцією, 1503,32 грн. процентів річних.

Ухвалою суду від 26.04.2024 позовну заяву Державного комунального підприємства Луцьктепло залишено без руху; встановлено Державному комунальному підприємству Луцьктепло строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання Господарському суду Волинської області впродовж 10-ти днів з дня одержання цієї ухвали докази сплати судового збору в розмірі 2759,60 грн.

03.05.2024 через систему Електронний суд надійшла заява про усунення недоліків з доказами сплати судового збору.

Ухвалою від 13.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; запропоновано відповідачу подати суду в порядку статей 165, 178 Господарського процесуального кодексу України не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали відзив на позов і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову при їх наявності, одночасно копію відзиву надіслати позивачу, докази чого подати суду; запропоновано позивачу подати суду відповідь на відзив не пізніше 3-ох днів з дня отримання відзиву з доказами надіслання відповідачу; відповідачу - заперечення на відповідь позивача, протягом 3-х днів з дня отримання відповіді з доказами надіслання позивачу.

Ухвалу суду від 13.05.2024 було надіслано до електронних кабінетів позивача та відповідача.

28.05.2024 через систему Електронний суд від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому товариство просить відмовити у задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві.

28.05.2024 через систему Електронний суд від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 31.05.2024 постановлено перейти від спрощеного позовного провадження до розгляду справи №903/397/24 за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 26.06.2024; постановлено позивачу подати суду в строк до 24.06.2024 відповідь на відзив відповідача, в якій викласти свої аргументи щодо наведених відповідачем заперечень; визнано явку представників позивача та відповідача у судове засідання 26.06.2024 обов`язковою.

25.06.2024 через систему Електронний суд від позивача надійшла відповідь на відзив.

26.06.2024 в судовому засіданні представник відповідача просив надати час для підготовки та подачі заперечень на відповідь на відзив; заявив усне клопотання про витребування у позивача акту про встановлення лічильника у житловому будинку на проспекті Волі,7 та ряд інших клопотань в усній формі.

Ухвалою суду від 26.06.2024 було відкладено підготовче засідання на 10.07.2024; постановлено відповідачу подати суду у строк до 08.07.2024: заперечення на відповідь на відзив; клопотання про витребування доказів у письмовій формі.

05.07.2024 через систему Електронний суд від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив та клопотання про витребування доказів.

У клопотанні відповідач посилається на те, що у відповіді на відзив позивач стверджує, що нарахування відповідачу витрат теплової енергії на загальбудинкові потреби опалення здійснювалось на підставі показів лічильника типу Sharky №72712471 та лічильника Allotherm. Також, позивач зазначає, що технічне прийняття вузла комерційного обліку лічильника Sharky №72712471 на абонентський облік відбулось 24.06.2022, про що був складений відповідний акт. Однак, ДКП Луцьктепло не додало вказаний документ як доказ свого твердження. Позивач стверджує про те, що ним здійснювався окремий облік додаткового споживання теплової енергії, яка надійшла в будинок за допомогою лічильника Allotherm. Однак, позивач, по-перше, не визначає тип цього лічильника: чи він є вузлом комерційного або розподільного обліку, по-друге, не надає власне показів згаданого лічильника Allotherm ні у своєму відзиві, ні у відповідях на адвокатські запити. Також, позивач не надав відповідний акт про технічне прийняття даного лічильника на абонентський облік.

На думку відповідача, інформація щодо вказаних лічильників теплової енергії є одним з ключових доказів по справі. Тому на підставі викладеного для правильного вирішення спору та визначення суми боргу відповідач просить витребувати у позивача інформацію та документи:

- акти про технічне прийняття лічильника типу Sharky №72712471 та лічильника Allotherm на абонентський облік, що встановлені в будинку, який розташований за адресою: м. Луцьк, пр. Волі №7;

- покази лічильника Allotherm, що встановлений в будинку, який розташований за адресою м. Луцьк, пр. Волі №7, за період з листопада 2022 року по лютий 2024 року.

10.07.2024 через систему Електронний суд від позивача надійшло клопотання, в якому позивач просив відкласти підготовче засідання у зв`язку з перебуванням представника позивача у відпустці.

Суд не визнавав у судове засідання 10.07.2024 явку представників сторін, й, зокрема, позивача обов`язковою, а представництво інтересів у суді не обмежено певним колом осіб.

Крім цього, згідно з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 24.01.2018 по справі № 907/425/16, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представника сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

З огляду на викладене, клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання не підлягає до задоволення.

10.07.2024 в судовому засіданні представник відповідача просив задовольнити клопотання про витребування у позивача доказів.

Ухвалою суду від 10.07.2024 було продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до 29.08.2024 включно; відкладено підготовче засідання на 31.07.2024; постановлено витребувати у ДКП Луцьктепло: акти про технічне прийняття лічильника типу Sharky №72712471 та лічильника Allotherm на абонентський облік, що встановлені в будинку, який розташований за адресою: м. Луцьк, пр. Волі №7; покази лічильника Allotherm, що встановлений в будинку, який розташований за адресою м. Луцьк, пр. Волі №7, за період з листопада 2022 року по лютий 2024 року.

29.07.2024 через систему Електронний суд від позивача надійшла заява про виконання вимог ухвали суду.

31.07.2024 через систему Електронний суд від відповідача надійшла заява, в якій відповідач просив підготовче засідання 31.07.2024 проводити без його участі та призначити справу до розгляду по суті.

31.07.2024 в судовому засіданні представник позивача висловила думку про можливість закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 31.07.2024 було закрито підготовче провадження; постановлено призначити справу до судового розгляду по суті на 04.09.2024.

В судовому засіданні з розгляду справи по суті з 04.09.2024 до 18.09.2024 та з 18.09.2024 до 02.10.2024 оголошувались перерви.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про задоволення позову з огляду на наступні обставини.

28.09.2007 між Державним комунальним підприємством "Луцьктепло (теплопостачальна організація) та ЗАТ «Перлина» (споживач) було укладено договір про розрахунки за тепловіддачу від транзитних стояків центральної системи опалення № 3-24 (надалі договір, а.с.6).

Відповідно до пункту 1 договору споживач зобов`язується відшкодовувати витрати тепла у приміщенні магазину за адресою: пр. Волі, 7, загальною площею 424,5 м.кв., , та сходової клітини від стояків системи централізованого опалення у приміщенні будинку.

Згідно з «Робочим проектом на автономне опалення та визначення тепловіддачі існуючих стояків системи опалення ЗАТ «Перлина» та сходової клітки по пр. Волі, 7 у м. Луцьку» сумарна витрата тепла, що припадає на відключене ЗАТ «Перлина» зі сходовою кліткою, складає: 0,4559 Гкал/місяць.

Пунктом 2 договору сторони узгодили, що щомісячний розмір відшкодування визначається за формулою: кількість витрат х вартість одиниці теплової енергії (1 Гкал)(тариф затверджений виконавчим комітетом Луцької міської ради) х ПДВ; на момент укладення договору становить: 0,4559 Гкал х 202,908 грн х 1,2 = 111,01 грн.

У разі зміни тарифу на послуги, змінюється щомісячний розмір відшкодування витрат тепла ( з дня набрання чинності нових тарифів).

Відповідно до п.п. 3, 4 договору споживач зобов`язаний проводити щомісячну оплату в розмірі, визначеному в п.2 договору в термін до 01 числа місяця, наступного за розрахунковим.

При порушенні п.4 даного договору, споживач сплачує теплопостачальній організації пеню у розмірі 1% від суми простроченого платежу за кожен день прострочки.

18.04.2011 до договору №3-24 від 28.09.2007 було внесено зміни: преамбулу договору викладено у редакції: "Державне комунальне підприємство "Луцьктепло", далі - теплопостачальна організація, в особі заступника директора Дубняка Д.О., що діє на підставі довіреності №290/03 від 11.01.2011 р., з однієї сторони, та Приватне акціонерне товариство "Перлина", - далі - споживач, в особі директора Тяпунової Т.Л., що діє на підставі Статуту, з другої сторони, уклали даний договір про наступне:"

За період грудень 2022 року січень 2024 року позивач передав відповідачу теплової енергії на загальну суму 67531,66 грн., що підтверджується копіями рахунків на оплату (а.с.8 -21).

Відповідач вартість спожитої за спірний період теплової енергії не оплачував, заборгованість на час розгляду справи становить 67531,66 грн. (розрахунок а.с.5).

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» рахунки на оплату наданої комунальної послуги формуються виконавцем або визначеною власником (співвласниками) іншою особою, що здійснює розподіл обсягів комунальної послуги, на основі показань вузла комерційного обліку відповідної комунальної послуги згідно з вимогами статей 9-11 цього Закону.

У ч.1 ст.9 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» визначено, що комерційний облік здійснюється вузлом (вузлами) комерційного обліку відповідної комунальної послуги, що забезпечує (забезпечують) загальний облік її споживання, згідно з показаннями його (їх) засобів вимірювальної техніки.

У процесі судового розгляду на підставі пояснень представників позивача встановлено, що будинок №7 на проспекті Волі у м.Луцьку обладнаний вузлом комерційного обліку теплової енергії Sharку №72712471. Показники вимірюються в гігакалоріях (Гкал). Акт про технічне прийняття вузла комерційного обліку на абонентський облік від 24.06.2022 року. В опалювальний період приймаються покази лічильника за календарний місяць станом на перше число.

У період з 01.11.2022 по 23.04.2023 у будинку №7 по пр. Волі у м. Луцьку було встановлено два лічильники Sharку і Ultraheat (а не Allotherm, як зазначено у відповіді на відзив); з 23.04.2023 один лічильник - Sharку.

Окремий лічильник Ultraheat був встановлений у приміщенні ТзОВ «ДРІМ МОЛ».

За період з 24.06.2022 по 01.04.2024 для проведення відповідачу нарахувань плати за фактичне споживання теплової енергії та проведення розподілу теплової енергії на загальнобудинкові потреби позивач використав показники, які наведені у таблиці 1 (а.с.88). Для оплати вартості спожитої теплової енергії позивач надсилав відповідачу рахунки на оплату поштовою кореспонденцією без повідомлень про вручення.

Як пояснювали представники позивача, у зв`язку з набранням чинності Законом України 1060-ІХ від 01.05.2021 Про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг, введенням в дію з 01.05.2019 нової редакції Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 N2189-VІІІ, та враховуючи приписи Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» від 09.06.2018 № 2119-VІІІ, змінився порядок розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг.

Порядок такого розподілу визначено:

- статтею 10 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання»;

- Методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженою наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 28.12.2018 № 315.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст.10 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" загальний обсяг теплової енергії (крім обсягу теплової енергії, витраченого на приготування гарячої води, забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання (за наявності циркуляції), опалення місць загального користування та допоміжних приміщень будівлі, а також приміщень, де встановлені вузли розподільного обліку теплової енергії/прилади - розподілювачі теплової енергії) розподіляється між споживачами, приміщення/опалювальні прилади яких не оснащені вузлами розподільного обліку теплової енергії/приладами - розподілювачами теплової енергії, пропорційно до опалюваної площі (об`єму) таких споживачів.

Споживачам, приміщення яких оснащені вузлами розподільного обліку теплової енергії/приладами - розподілювачами теплової енергії / вузлами розподільного обліку витрати теплоносія (у разі обліку теплової енергії у гарячій воді), обсяг спожитої теплової енергії визначається за їхніми показаннями відповідно до методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, але не менше мінімальної частки середнього питомого споживання теплової енергії серед інших споживачів у будівлі відповідно до пункту 5 частини другої цієї статті.

Згідно з п.5 ч.2 ст.10 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання для споживачів", приміщення яких оснащені вузлами розподільного обліку, розподілене питоме споживання теплової енергії в розрахунку на 1 квадратний метр площі (1 кубічний метр об`єму) квартири (іншого приміщення) не може становити менше мінімальної частки питомого споживання теплової енергії, яка визначається згідно з методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

Нарахування за послуги з постачання теплової енергії проводяться на підставі Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 22.11.2018 №315 (із змінами та доповненнями), зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 28 грудня 2018 за № 1502/32954 (надалі - Методика).

Методикою передбачено порядок визначення обсягу теплової енергії, витраченого на опалення місць загального користування (надалі - МЗК) та допоміжних приміщень будівлі. Зокрема, Методикою передбачено що частину теплової енергії, спожитої будинком, розподіляється між усіма приміщеннями в межах зовнішніх стін житлового будинку.

Згідно з п.3 розділу І Методики розподіл обсягів спожитих у будівлі/будинку комунальних послуг здійснюється між споживачами для житлових та нежитлових приміщень (в тому числі приміщень з індивідуальним опаленням, вбудованих, вбудовано-прибудованих або прибудованих приміщень, а також приміщень, які обладнані окремим входом), які є самостійними об`єктами нерухомого майна, не є самостійними об`єктами нерухомого майна, але перебувають у користуванні різних споживачів відповідних комунальних послуг, та власниками майнових прав на об`єкти нерухомого майна у завершеній будівництвом будівлі, право власності на які не зареєстровано.

Розподіл між споживачами загального обсягу спожитої комунальної послуги у будівлі/будинку за відповідний розрахунковий період (далі - розподіл) здійснюється з урахуванням показань вузлів комерційного та розподільного обліку (теплолічильників, лічильників холодної води, лічильників гарячої води), установлених як у приміщеннях, так і за їх межами, або приладів-розподілювачів теплової енергії, установлених на опалювальних приладах опалюваних приміщень, а в окремих випадках - розрахунково.

Відповідно до п.3 розділу ІІІ Методики для приміщень з індивідуальним опаленням та окремих приміщень з транзитними мережами опалення, окрім визначеної частки спожитої у будівлі/будинку теплової енергії на загальнобудинкові потреби опалення, здійснюється розподіл теплової енергії, що надходить у ці приміщення від транзитних ділянок трубопроводів внутрішньобудинкових систем опалення та ГВП, що прокладені у цих приміщеннях (Qвідкл.пр).

У цьому ж пункті зазначено, що визначення та розподіл обсягу спожитої у будівлі/будинку теплової енергії на загальнобудинкові потреби опалення (Qопз.б.п) здійснюється згідно з розділом IV цієї Методики.

Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 грудня 2021 року № 358 внесено зміни у Методику і визначено додаткове поняття - "загальнобудинкові потреби на опалення".

У п. 2 розділу І Методики наведено визначення загальнобудинкових потреб на опалення (ЗБП), згідно з яким це - витрати на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень, функціонування внутрішньобудинкових систем опалення будівлі/будинку, без врахування обсягу теплової енергії, витраченої на функціонування внутрішньобудинкової системи гарячого водопостачання, та обсягу теплової енергії, який надходить від ділянок транзитних трубопроводів до приміщень з індивідуальним опаленням та/або окремих приміщень з транзитними мережами опалення.

Отже, загальнобудинкові потреби на опалення визначено як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі/будинку.

Оплата за опалення місць загального користування - це не додатковий вид оплати, а плата за ту частину теплової енергії, яка облікована загальнобудинковим приладом обліку теплової енергії. У вартість плати за опалення місць загального користування входять й витрати теплової енергії у внутрішньобудинкових системах опалення.

Згідно з п.1 договору відповідач зобов`язувався відшкодовувати витрати тепла у приміщенні магазину за адресою: пр. Волі, 7, загальною площею 424,5 м.кв., та сходової клітини від стояків системи централізованого опалення у приміщенні будинку.

З огляду на викладене, нарахування відповідачем пені від суми заборгованості, яка включає й нарахування на загальнобудинкові потреби на опалення, не суперечить умовам договору.

Нарахування за обсяги спожитої теплової енергії відповідно до приписів Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", Методики розподілу № 315 (зі змінами) після опломбування лічильника проводяться з урахуванням:

- нарахування плати за місця загального користування (далі - МЗК - загальнодоступні місця у будівлі/будинку (вестибюль, загальний коридор, сходова клітка, загальні кухні, спільні душові та санвузли, загальні пральні, передпокій квартири тощо), окрім допоміжних приміщень);

- нарахування плати на загальнобудинкові потреби (далі - ЗБП на опалення - витрати на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень, функціонування внутрішньобудинкових систем опалення будівлі/будинку, без врахування обсягу теплової енергії, витраченої на функціонування внутрішньобудинкової системи гарячого водопостачання, та обсягу теплової енергії, який надходить від ділянок транзитних трубопроводів до приміщень з індивідуальним опаленням та/або окремих приміщень з транзитними мережами опалення);

- втрати від транзиту;

- абонентської плати.

Як передбачено п. 12 розділу IV Методики обсяг теплової енергії, витрачений на загальнобудинкові потреби опалення будівлі/будинку, розподіляється між усіма власниками (співвласниками) приміщень будівлі/будинку (включаючи приміщення з індивідуальним опаленням та окремі приміщення з транзитними мережами опалення) пропорційно до загальних/опалюваних площ/об`ємів їх житлових/ нежитлових приміщень.

Згідно з пунктом 8 розділу IV у разі відсутності у виконавця розподілу комунальних послуг даних щодо площ МЗК та допоміжних приміщень та/або даних щодо трубопроводів внутрішньобудинкової системи опалення у підвалах, техпідпіллях та на горищах, то обсяг теплової енергії, витрачений на загальнобудинкові потреби опалення (Qз.б.поп.проект), може бути визначений спрощено: як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі/будинку (Qопбуд):

для 1-5 поверхової будівлі/будинку - 25 %;

для 6-10 поверхової будівлі/будинку - 20 %;

для будівлі/будинку вище 10 поверхів - 15 %;

для будівель/будинків комбінованої поверховості - відсоток, визначений як середнє арифметичне значення вищевказаних відсотків в залежності від поверховості частин будівлі/будинку.

Позивач, починаючи з 01.11.2022, проводить розрахунки розподілу теплової енергії на загальнобудинкові потреби відповідно до вимог Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 28.12.2018 № 315, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 28 грудня 2018 за № 1502/32954 (надалі - Методика).

Представники позивача пояснювали, що для визначення загальної кількості теплової енергії враховано різницю показників загальнобудинкового теплового лічильника з плюсуванням додаткового споживання теплової енергії, яка надійшла в будинок, та обліковувалася окремо, по особовому рахунку 2367, лічильник Ultraheat (таблиця 2 а.с.90).

Оскільки позивач не володів повною інформацією про площі місць загального користування та площі допоміжних приміщень та/або даних щодо трубопроводів внутрішньобудинкової системи опалення у підвалах, техпідпіллях та на горищах, то для визначення обсягу теплової енергії, витраченої на загальнобудинкові потреби опалення, обсяг був визначений спрощено: як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі/будинку для 1-5 поверхової будівлі/будинку - 25 % (будинок № 7 є п`ятиповерховим), що відповідає п.8 розділу IV Методики «Визначення та розподіл обсягу спожитої у будівлі/будинку теплової енергії на загальнобудинкові потреби опалення».

Як передбачено п.9 розділу IV Методики визначений розрахунково, спрощено або відповідно до проекту обсяг теплової енергії, витрачений на загальнобудинкові потреби опалення будівлі/будинку (Qз.б.поп.проект), повинен бути додатково скорегований із застосуванням коефіцієнту zвідкл, що враховує площу приміщень з індивідуальним опаленням у будівлі/будинку.

Обсяг споживання теплової енергії на загальнобудинкові потреби (Qопз.б.п) опалення визначається за формулою 25 (формули 25 і 26 наведені у п.9 розділу IV Методики).

Відповідно до пункту 9 розділу IV Методики позивач застосував формули 25 та 26 для визначення розрахунково, спрощено або відповідно до проекту обсягу теплової енергії, витраченого на загальнобудинкові потреби опалення будівлі/будинку, який повинен бути додатково скорегований із застосуванням коефіцієнту zвідкл, що враховує площу приміщень з індивідуальним опаленням у будівлі/будинку.

У будинку № 7 наявні приміщенні з індивідуальним опаленням (особові рахунки: 1022, 1023, 2354, 236, 2367, 243).

Для визначення розподілу кількості теплової енергії на 1 м. кв опалювальної площі позивач провів розрахунок з врахуванням загальної площі будинку та площі нежитлових приміщень, які належать ПрАТ «Перлина» (таблиця 4 а.с.93).

Нарахування плати за теплову енергію за ЗБП проведено позивачем відповідно до встановлених тарифів рішеннями виконавчого комітету Луцької міської ради (таблиця 5 а.с. 92).

Детальні щомісячні розрахунки теплової енергії на загальнобудинкові потреби (ЗБП) за період з 04.11.2022 по 28.03.2024 наведено у відповіді позивача на відзив (а.с.76-80).

Визначення загальної кількості теплової енергії, яка споживається будинком, здійснюється відповідно до ст. 10 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії» та Методики.

Відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії» облік теплової енергії здійснюється за допомогою двох типів вузлів обліку: вузла розподільного обліку та вузла комерційного обліку.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про комерційних облік теплової енергії»:

- вузол розподільного обліку - це вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлях, де налічуються два та більше споживачів;

- вузол комерційного обліку - це вузол обліку, що забезпечує загальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлі, її частині (під`їзді), обладнаній окремим інженерним вводом.

Згідно з поясненнями представників позивача, облік теплової енергії, спожитої відповідачем, здійснювався вузлом комерційного обліку Sharку, інший вузол обліку теплової енергії Ultraheat здійснював облік споживання теплової енергії ТзОВ «ДРІМ МОЛ».

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №270 від 12.10.2018 було затверджено Порядок прийняття приладу обліку на абонентський облік, який встановлює процедуру прийняття на абонентський облік вузлів комерційного обліку та вузлів розподільного обліку теплової енергії та водопостачання.

Зі змісту Порядку прийняття приладу обліку на абонентський облік випливає, що за результатами встановлення складається акт про прийняття вузла на абонентський облік.

На підтвердження технічного прийняття вузла комерційного обліку Sharку та взяття його на абонентський облік позивач подав акт про технічне прийняття від 24.06.2022 (а.с.153 154).

На підтвердження прийняття в експлуатацію лічильника теплової енергії Ultraheat позивач подав акт прийняття в експлуатацію лічильника теплової енергії від 11.10.2021 (а.с.149 150).

Акт прийняття в експлуатацію лічильника теплової енергії Ultraheat від 11.10.2021 підписано представником теплопостачальної організації і споживачем; у ньому зазначено, що технічний огляд та прийняття в експлуатацію приладу обліку теплової енергії, встановленого у приміщенні по пр.Волі,7, проведено за заявкою споживача ТзОВ «ДРІМ МОЛ»; загальна площа, де облік теплової енергії ведеться за лічильником 343,7 кв.м.

Враховуючи визначення вузла розподільного обліку, наведеного у ст. 1 Закону України «Про комерційних облік теплової енергії», згідно з яким це вузол обліку, що забезпечує індивідуальний облік споживання, та фактичні дані, наведені в акті від 11.10.2021, лічильник Ultraheat є вузлом обліку, що забезпечував індивідуальний, а не загальний облік споживання, тобто був вузлом розподільного обліку.

А тому той факт, на який посилався відповідач, що в акті прийняття в експлуатацію лічильника теплової енергії Ultraheat від 11.10.2021 не зазначено, до якого типу лічильників він відноситься, не може бути підставою для неврахування його показників при обчисленні кількості теплової енергії, яка споживається будинком.

Таким чином, облік споживання теплової енергії у будинку №7 по пр. Волі, 7 у м. Луцьку, й, зокрема, споживання теплової енергії у цьому будинку відповідачем, здійснювався позивачем відповідно до вимог законодавства, на підставі показників вузла комерційного обліку Sharку, прийнятого на комерційний облік у встановленому порядку, нарахування плати за теплову енергію проведено відповідно до встановлених тарифів та згідно з приписами Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 22.11.2018 №315 (із змінами та доповненнями), зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 28 грудня 2018 за № 1502/32954.

Статтею 11 ЦК України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

В силу ст. 173 Господарського кодексу України та ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з ч.ч. 1, 7 ст.193 ГК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язань відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Відповідно до ст.599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно зі ст.24 Закону України «Про теплопостачання» основними обов`язками споживача теплової енергії, зокрема, додержання вимог договору та нормативно-правових актів. Споживач теплової енергії несе відповідальність за порушення умов договору з теплопостачальною організацією, відповідних нормативно-правових актів та виконання приписів органів, уповноважених здійснювати державний нагляд за режимами споживання теплової енергії згідно із законом.

Згідно з приписами ч. 6 ст. 19 Закону України "Про теплопостачання" споживач послуг зобов`язаний щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію.

Згідно з пунктом 40 Правил користування тепловою енергією, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 03.10.2007 №1198, споживач теплової енергії зобов`язаний вчасно проводити розрахунки за спожиту теплову енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Таким чином, у відповідача, як власника нежитлового приміщення за адресою: м. Луцьк, пр. Волі,7, у період з грудня 2022 року по січень 2024 року виникло зобов`язання здійснити оплату за надані послуги теплопостачення, й в тому числі на загальнобудинкові потреби на опалення, які обчислені позивачем відповідно до вимог Методики.

Заборгованість відповідача перед позивачем у розмірі 67531,66 грн. на час розгляду справи не сплачена, розмір вказаної заборгованості відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується документально та не спростований відповідачем.

Враховуючи те, що позивач належним чином виконав умови договору № 3-24 від 28.09.2007, а відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання згідно з договором в частині оплати за спожиту теплову енергію, вимога позивача про стягнення з відповідача 67531,66 грн. заборгованості обґрунтована і підлягає до задоволення.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідачем не враховано того факту, що облік споживання теплової енергії у будинку №7 по пр. Волі у м. Луцьку у період з 01.11.2022 по 23.04.2023 здійснювався двома лічильниками, що впливає на визначення загальної кількості спожитої теплової енергії.

У зв`язку із порушенням відповідачем строків оплати за спожиту теплову енергію, позивач у позовній заяві нарахував та просить стягнути з відповідача пеню в розмірі 5686,74 грн., проценти річних у розмірі 1503,32 грн. за період з 01.02.2023 по 19.03.2024, збитків, завданих інфляцією, у розмірі 1802,68 грн. за період з 01.02.2023 по 19.03.2024 (розрахунки а.с.5).

Дослідивши розрахунок пені, наданий позивачем, суд дійшов висновку про те, що він є арифметично правильним та відповідає вимогам чинного законодавства та умовам договору.

Пеня нарахована за зобов`язаннями кожного місяця окремо впродовж 6-ти місяців, що відповідає приписам ч.6 ст.232 Господарського кодексу України.

У зв`язку із порушенням відповідачем строку оплати спожитого тепла, встановленого п. 3 договору, вимога позивача про стягнення з відповідача 5686,74 грн. пені підлягає до задоволення.

Згідно із ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Перевіривши розрахунок суми процентів річних та збитків, завданих інфляцією (а.с. 5), суд встановив, що розрахунки є арифметично правильними та відповідають вимогам чинного законодавства.

Таким чином, стягненню з відповідача у зв`язку із порушенням строку виконання зобов`язання з оплати вартості спожитого тепла підлягає 1503,32 грн. процентів річних за період з 01.02.2023 по 19.03.2024, 1802,68 грн. збитків, завданих інфляцією, за період з 01.02.2023 по 19.03.2024.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку із задоволенням позову судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

в и р і ш и в:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути Приватного акціонерного товариства Перлина ( 43025, Волинська область, м. Луцьк, проспект Волі, 7, ) на користь Державного комунального підприємства Луцьктепло (43005, Волинська область, м. Луцьк, вулиця Гулака Артемовського, 20, )

- 67531 грн. 66 коп. заборгованості,

- 5686 грн. 74 коп. пені,

- 1802 грн. 68 коп. збитків, завданих інфляцією,

- 1503 грн. 32 коп. процентів річних,

- 3028 грн. витрат, пов`язаних з оплатою судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги це рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду впродовж 20 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено і підписано 14.10.2024.

Суддя І. О. Якушева