СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

14 жовтня 2024 року м. Харків Справа №922/2005/23

Східний апеляційний господарський суд у складі судді:

суддя Гетьман Р.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 (вх.№2381Х від 09.10.2024) на рішення Господарського суду Харківської області від 18.09.2023 у справі №922/2005/23 (м. Харків, суддя Присяжнюк О.О., повний текст рішення складено 20.09.2023)

за позовом Акціонерного товариства «Мегабанк», м. Київ,

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял Пей Юроп» (SIA «Royal Pay Europe»),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

1. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкобит С. О.

2. Товариство з обмеженою відповідальністю «Опціон-трейд»,

про застосування наслідків нікчемності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Мегабанк» (далі - АТ «Мегабанк», Банк, позивач) звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял Пей Юроп» (SIA «Royal Pay Europe») (далі - ТОВ «Роял Пей Юроп», відповідач) про застосування наслідків нікчемності правочину (іпотечного договору).

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в результаті перевірки уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі також - третя особа-1, Фонд) вчинених позивачем правочинів, було встановлено, що укладений між АТ «Мегабанк» та ТОВ «Роял Пей Юроп» договір іпотеки від 01.02.2022 (посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом Станіславом Олександровичем за реєстровим №72) є нікчемним на підставі пунктів 5, 8, 9 частини третьої статті 38 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб».

Рішенням Господарського суду Харківської області від 18.09.2023 позов задоволено повністю. Застосовано наслідки нікчемності іпотечного договору (посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. 01.02.2022 та зареєстрованого в реєстрі за №72), а саме:

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63191003 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про іпотеку: 46467181) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 101, а саме нежитлових приміщень підвалу №І, Іа, Іб, II, ІІа, III, IІІa, VIII, IX, X, XI, XII, XIII, XIV, XV, XVI, XVIa, XVIб, XVII, цокольного поверху №1, 16, 17, 21, 22, 23; 1-го поверху №Va, Vб, IX в літ «А-5»; загальною площею 653,6 кв.м і яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Сумська, буд. 39;

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63191018 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, який посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про обтяження: 46467196) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 101, а саме нежитлових приміщень підвалу №І, Іа, Іб, II, ІІа, Ill, IlІa, VIII, IX, X, XI, XII, XIII, XIV, XV, XVI, XVIa, XVIб, XVII, цокольного поверху №1, 16, 17, 21, 22, 23; 1-го поверху №Va, Vб, IX в літ «А-5»; загальною площею 653,6 кв.м і яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Сумська, буд. 39;

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63191042 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, який посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про іпотеку: 46467221) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 101, а саме нежитлове приміщення 1-го поверху №V загальною площею 57,9 кв.м в літ. «А-5» і яке знаходиться за адресою: Харківська обл. м. Харків, вул. Сумська, буд. 39;

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63191031 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, який посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про обтяження: 46467221) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 101, а саме нежитлове приміщення 1-го поверху №загальною площею 57,9 кв.м в літ. «А-5» і яке знаходиться за адресою: Харківська обл. м. Харків, вул. Сумська, буд. 39;

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63190982 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, який посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про іпотеку: 46467161) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 01, а саме нежитлове приміщення 1-го поверху №47, 48, 50, 51, 65, 65а, 65б, II, в літ. «А-5» загальною площею 201,5 кв.м і яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Сумська буд. 39;

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63190964 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, який посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про обтяження: 46467144) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 01, а саме нежитлове приміщення 1-го поверху № 47, 48, 50, 51, 65, 65а, 65б, II, в літ. «А-5» загальною площею 201,5 кв.м нежитлове приміщення, нежитлові приміщення другого поверху № 66, 66а, 67-74, 74а, 75-79, 81-93, І-VIII в літ. «А-5» загальною площею 915,6 кв.м і яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків вул. Сумська, буд. 39;

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63190908 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, який посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про іпотеку: 46467113) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 01, а саме: нежитлові приміщення другого поверху №66, 66а, 67-74, 74а, 75-79, 81-93, І-VIІI в літ. «А-5» загальною площею 915,6 кв. м і яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Сумська, буд. 39;

- скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером: 63190943 від 01.02.2022, яке прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легкобитом С. О. на підставі іпотечного договору, який посвідчений 01.02.2022 та зареєстрований в реєстрі за №72 (номер запису про обтяження: 46467127) щодо об`єкту нерухомого майна з реєстраційним номером 01, а саме нежитлові приміщення другого поверху №66, 66а, 67-74, 74а, 75-79, 81-93, І-VIІІ в літ. «А-5» загальною площею 915,6 кв. м і яке знаходиться за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Сумська буд. 39.

Стягнуто з ТОВ «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП» на користь АТ «МЕГАБАНК» суму сплаченого судового збору у розмірі 2684,00 грн. за подання позовної заяви.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.12.2023 апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП» адвоката Приймачука С.І. залишено без задоволення. Рішення Господарського суду Харківської області від 18.09.2023 у справі №922/2005/23 залишено без змін.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.03.2024 касаційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял Пей Юроп» (SIA «Royal Pay Europe») і Товариства з обмеженою відповідальністю «Опціон-трейд» залишено без задоволення. Рішення Господарського суду Харківської області від 18.09.2023 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.12.2023 у справі № 922/2005/23 залишено без змін.

Особа, яка не брала участь в суді першої інстанції - ОСОБА_1 з вказаним рішенням суду першої інстанції не погодилася та звернулася до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм чинного законодавства, просить поновити строк на апеляційне оскарження; скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 18.09.2023 у справі №922/2005/23 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Розглянувши вказану апеляційну скаргу на предмет дотримання заявником процесуальних норм, суддя-доповідач дійшов висновку про залишення її без руху, враховуючи таке.

Згідно зі статтею 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

Реалізація конституційного права, зокрема, на апеляційне оскарження судового рішення, ставиться в залежність від положень відповідних процесуальних норм, в даному випадку - норм Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 17 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи.

За змістом частини 1 статті 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

З наведеного слідує, що Господарським процесуальним кодексом України виокремлено коло осіб, наділених процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які умовно можна поділи на дві групи: 1) учасники справи; 2) особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

Відповідно до статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (частини 2 статті 256 ГПК України).

У частині 3 статті 256 ГПК України передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.261 ГПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Судом встановлено, що оскаржуване рішення Господарського суду Харківської області ухвалено 18.09.2023, повний текст рішення складено 20.09.2023.

ОСОБА_1 , яка не брала участі в розгляді справі в суді першої інстанції, подала апеляційну скаргу на вказане рішення 09.10.2024, тобто після спливу одного року з дня складення повного тексту оскаржуваного рішення суду.

Водночас, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, скаржник зазначає, що його не було залучено до участі у справі №922/2005/23, а тому останній не знав про існування вказаної справи. Апелянт вказує, що представник ознайомився з матеріалами справи 08.10.2024, що дало змогу визначити підстави для апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 . На думку скаржника, апеляційна скарга подається протягом 20 днів з дня ознайомлення представником з матеріалами справи, змістом позовної заяви, що дає право на поновлення строку на апеляційне оскарження. При цьому апелянт зазначає, що детальні аргументи щодо поновлення строку викладені в окремому клопотанні про поновлення строку.

Суд вказує, що питання щодо поновлення та продовження процесуальних строків урегульовано нормами статті 119 Господарського процесуального кодексу України, згідно із частиною першою якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України питання про поважність причин пропуску процесуального строку вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є по суті пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Виходячи зі змісту наведених норм законодавства, обмеженням права на доступ до суду, зокрема, є визначена в Господарського процесуального кодексу України вимога саме до заявника при зверненні до суду дотримуватися строку подання апеляційної скарги, незважаючи на те, чи є заявник стороною у справі. При цьому законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк, у разі пропуску строку на апеляційне оскарження заявник повинен: 1) порушити питання про поновлення цього строку шляхом заявлення відповідного клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги; 2) клопотання повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску цього строку. Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. Господарський процесуальний кодексу України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. У кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Суд вказує, що з приписів частини другої статті 261 Господарського процесуального кодексу України не вбачається безумовного обов`язку суду відкрити апеляційне провадження у випадку подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки. Натомість, як вбачається із системного аналізу положень даної статті, суд у такому випадку надає оцінку наведеним апелянтом причинам пропуску строку апеляційного оскарження на предмет їх поважності.

Наведена норма не встановлює безумовного обов`язку суду поновити строк на апеляційне оскарження та прийняти до розгляду апеляційну скаргу у будь-якому разі подання її особою, яка не була залучена до участі у справі. Скаржник має враховувати, що звернення з апеляційною скаргою поза встановленим процесуальним законом строком оскарження судового рішення покладає на нього обов`язок доведення та обґрунтування відповідних обставин, що зумовили пропуск цього строку, і у разі, коли відповідну апеляційну чи касаційну скаргу подано особою, не залученою до участі у справі. Разом з цим неучасть у справі особи, яка звертається зі скаргою, з посиланням на те, що рішення у цій справі стосується її прав та інтересів, не є безумовною підставою для визнання причин пропуску строку поважними та поновлення цього строку.

Подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, захищає її саме від передбаченої частиною другою статті 261 Господарського процесуального кодексу України безумовної відмови у відкритті апеляційного провадження (якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення), тобто незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, проте не звільняє вказану особу від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, передбаченого іншими наведеними нормами Господарського процесуального кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 03.05.2022 у справі №904/1875/19, від 02.10.2024 у справі №9/41.

Отже, норми Господарського процесуального кодексу України підлягають застосуванню до всіх без винятку учасників судового процесу, а окремі норми визначають початок перебігу процесуального строку на оскарження судових рішень саме для осіб, які не брали участі у розгляді справи, а суд вирішив питання про їх права та інтереси, та передбачають можливість поновлення процесуального строку на оскарження судових рішень.

У даному випадку апелянт обґрунтовує поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження фактично тим, що його не було залучено до участі у вказаній справі, з огляду на що останній не був обізнаний про її існування.

Як зазначено судом вище, сам по собі факт того, що особа не була залучена до участі у справі у суді апеляційної інстанції, не свідчить про безумовну наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження. Поважність причин пропуску стоку на апеляційне оскарження має бути оцінена судом у кожному конкретному випадку з огляду на зазначені заявником обставини.

Крім того, апелянт вказує, що детальні аргументи щодо поновлення строку на апеляційне оскарження викладені в окремому клопотанні, проте судом встановлено що такого клопотання до апеляційної скарги не додано.

Таким чином, при зверненні до суду з апеляційною скаргою на судове рішення не наведено достатніх обґрунтувань поважності причин пропуску встановленого законом строку на подання апеляційної скарги, з якими закон пов`язує можливість поновлення такого.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є поважними.

Відповідний недолік підлягає усуненню шляхом надання суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин такого пропуску та доказів на підтвердження відповідних обставин.

Крім того, статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

По-перше, відповідно до п.1 ч.3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень.

На підтвердження повноважень представництва ОСОБА_1 у Східному апеляційному господарському суді адвокатом Рабзі О.Ю. до апеляційної скарги додано ордер серії ВН №1418596 від 09.10.2011. Із вказаного ордеру вбачається, що останній видано на підставі Договору про надання правничої допомоги №б/н від 01.03.2023. Тобто, ордер від 2011 року видано на підставі договору про надання правничої допомоги від 2023 року.

Таким чином, вказаний недолік підлягає усуненню шляхом надання належного підтвердження повноважень адвоката на представництво апелянта у Східному апеляційному господарському суді.

По-друге, відповідно до пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Частиною 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції на день подання скарги, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 4 пункту 2 частини 2 статті 4 вказаного Закону, за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п.2 п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, що діяла на момент звернення до суду першої інстанції, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» (рік звернення з позовом до суду), встановлено у 2023 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01.01.2023 у розмірі 2684,00 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.11.2022 у справі №916/228/22 дійшла висновку, що особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір». При цьому надані Державною судовою адміністрацією України в листі від 29.10.2021 №10-19326/21 та Вищою радою правосуддя в листі від 30.11.2021 №28581/0/9-21 роз`яснення щодо того, що вказана норма (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір») не набрала чинності у порядку, встановленому Законом, не змінюють установленого порядку та умов набрання чинності нормативно-правовим актом.

У даному випадку апеляційна скарга подана через систему «Електронний суд», тому, враховуючи вищенаведене, за подання до апеляційного господарського суду апеляційної скарги на рішення суду апелянт повинен сплатити судовий збір у розмірі 3220,80 грн ((2684,00 грн*150%)*0,8).

Разом з тим, з доданих до апеляційної скарги матеріалів вбачається, що апелянтом до апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Отже, на думку суду, відповідний недолік апеляційної скарги потребує усунення шляхом надання апелянтом суду доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

По-третє, відповідно до п.3 ч.3 ст.258 ГПК України, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Згідно зі ст.259 ГПК України, особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Частиною 7 статті 42 ГПК України визначено, що якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Відповідно до частини 1 статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

З поданих до суду матеріалів вбачається, що до апеляційної скарги не додано доказів її надіслання учасникам справи, а саме позивачу - Акціонерному товариству «Мегабанк», відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю «РОЯЛ ПЕЙ ЮРОП» та третім особам - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Легкобиту С.О., Товариству з обмеженою відповідальністю «Опціон-трейд».

Отже, для усунення вказаного недоліку апелянт має надати докази направлення копії апеляційної скарги з додатками з урахуванням положень статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасникам справи.

Відповідно частини 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч.3, 4 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суддя-доповідач дійшов висновку, що відповідно до статті 260 Господарського процесуального кодексу України зазначене є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням 10-денного строку з дня вручення апелянту копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних вище недоліків, а саме, апелянт повинен надати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин такого пропуску та доказів на підтвердження відповідних обставин, докази на підтвердження повноважень адвоката на представництво апелянта у Східному апеляційному господарському суді, докази сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, докази направлення копії апеляційної скарги з додатками з урахуванням положень статті 42 ГПК України учасникам справи.

Керуючись статтями 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 (вх.№2381Х від 09.10.2024) на рішення Господарського суду Харківської області від 18.09.2023 у справі №922/2005/23 залишити без руху.

2.Встановити апелянту десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги.

3.Східним апеляційним господарським судом в умовах воєнного стану, зважаючи на утруднення реалізації учасниками справи прав, наданих їм Господарським процесуальним кодексом України рекомендовано для прискорення документообігу в межах цієї справи, надсилати документи з використанням програми «Електронний суд». Реєстрація в електронному кабінеті можлива за посиланням https://id.court.gov.ua/rt.gov.ua/sud4875/

4.Повідомити апелянта, що заява про усунення недоліків повинна надійти до суду апеляційної інстанції не пізніше п`ятого дня з наступного дня після закінчення десятиденного строку на усунення недоліків.

5.Наслідки неусунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, визначені статтями 174, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України.

6.Звернути увагу скаржника, що з введенням в дію Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-IX передбачені процесуальні наслідки недотримання вимог статті 6 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати за веб-адресою https://court.gov.ua/sud4875

Суддя Р.А. Гетьман