ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.10.2024м. ДніпроСправа № 904/3457/19 (904/4447/24)

Суддя Первушин Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (49094, місто Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, будинок 26, )

до Публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод" (49068, місто Дніпро, вулиця Будівельників, будинок 34, )

про стягнення заборгованості у сумі 93 336, 24 грн

в межах справи №904/3457/19

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Абрис Дніпро", м.Дніпро

до боржника Акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод" (49068, м.Дніпро, вул. Будівельників, будинок 34, )

про визнання банкрутом

Без участі (виклику) учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

09.10.2024 через систему "Електронний суд" Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (49094, місто Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, будинок 26, ) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод" (49068, місто Дніпро, вулиця Будівельників, будинок 34, ) про стягнення заборгованості по відшкодуванню фактичних витрат та доставку пільгових пенсій за період липень-вересень 2024 за Списком №1 у розмірі 50884,41 грн та за Списком №2 у розмірі 42451,83 грн, загальна сума становить 93 336, 24 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області та за ним рахується заборгованість з відшкодування фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, за період липень-вересень 2024 за Списком №1 у розмірі 50884,41 грн та за Списком №2 у розмірі 42451,83 грн, яку в добровільному порядку не сплачено.

Позовна заява подана в межах справи №904/3457/19 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Дніпровський машинобудівний завод" (49068, місто Дніпро, вулиця Будівельників, будинок 34, ).

Дослідивши матеріали позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку щодо залишення позову без руху з наступних підстав.

У відповідності до вимог пункту 9 частини 3 статті 162 ГПК України, позовна заява, зокрема, повинна містити:

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Разом з тим, як вбачається зі змісту позовної заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області зазначеної інформації в заяві не викладено.

Отже, заява не містить відомостей, визначених в пункті 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Способом усунення недоліків заяви є надання до суду відомостей, визначених в пункті 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

У відповідності до частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Разом з тим, Позивачем до позовної заяви не додано доказів направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідача.

Способом усунення недоліків позовної заяви є надання до суду документів, які підтверджують відправлення на адресу відповідача копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч вимог статті 164 Господарського процесуального кодексу України позивачем до позовної заяви не додано належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн. 00 коп.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання до господарського суду позовної заяви про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на виплату і доставку пільгових пенсій у загальному розмірі 93 336, 24 грн, позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 3028, 00 грн.

Доказом сплати судового збору є оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення (Інформаційний лист Державної судової адміністрації України № 12-6621/11 від 10.11.2011).

Способом усунення недоліків позовної заяви є надання до суду оригіналу платіжного документу, що підтверджує оплату судового збору за звернення до суду з позовною заявою в розмірі 3028,00 грн.

Позивачем до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також, Позивач у прохальній частині позовної заяви просить суд відстрочити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для відстрочення від такої сплати.

Однак, позивач не довів його приналежність до кола суб`єктів, на яких розповсюджується дія статті 8 Закону України "Про судовий збір", зокрема, щодо відстрочення сплати судового збору. До позову Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області не надано доказів, які б об`єктивно підтверджували неможливість оплати позивачем судового збору.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в постановах від 30.03.2020 по справі №910/6636/18 та від 01.04.2020 по справі №910/5257/19.

У зв`язку з наведеним, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору підлягає відхиленню.

Керуючись статтями 174, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору - відхилити.

1. Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області залишити без руху.

2. Встановити строк на усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви у встановлений строк, надавши суду:

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи (пункт 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України);

- докази відправлення на адресу відповідача копії позовної заяви і доданих до неї документів;

- докази сплати судового збору за подання до господарського суду даної позовної заяви в розмірі 3028,00 грн.

4. Роз`яснити Головному управлінню Пенсійного фонду України, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, на підставі частини четвертої статті 174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили 10.10.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Ю.Ю. Первушин