ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

10 жовтня 2024 року м. ХарківСправа № 922/3359/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Новікової Н.А.,

без виклику учасників справи,

розглянувши заяву відповідача - ФОП Кухтіна Г.В. із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (вх. № 25024/24 від 04.10.2024) та клопотання позивача - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" про поновлення строків для виконання ухвали суду (вх. № 25365/24 від 09.10.2024) у справі № 922/3359/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" (02068, м. Київ, вул. Степана Олійника, буд. 9, кв. 105, )

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «І ІНВЕСТ 2019» (04073, м. Київ, вул. Богатирська, буд. 6Б, ),

до відповідача - Фізичної особи-підприємця Кухтіна Геннадія Вікторовича ( АДРЕСА_1 ),

про стягнення основного боргу, інфляційного збільшення та штрафних санкцій в загальному розмірі 49833,39 грн,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" звернулося до Господарського суду Харківської області через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС з позовною заявою (вх. № 3359/24 від 24.09.2024) до відповідача - ФОП Кухтіна Г.В., в якій просить суд стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти в сумі 49833,39 грн, з яких: 29843,08 грн - сума боргу; 8875,56 грн - інфляційне збільшення; 11114,75 грн -штрафні санкції; а також просить стягнути з відповідача сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн та витрати на правничу допомогу, та просить розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань в частині здійснення розрахунків за договором № КОМ 18789/22 від 03.02.2022, укладеним між ТОВ «І ІНВЕСТ 2019» (яке до 27.04.2024 мало найменування - ТОВ «е-Кард ЮА») та ФОП Кухтіним Г.В. Позивач зазначає в позові, що 30.07.2024 між ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" (Новим кредитором) та ТОВ «І ІНВЕСТ 2019» (Первісним кредитором) укладено договір про відступлення права вимоги № 112-18, згідно з п. 1.1 якого Первісний кредитор передає належні йому права вимоги згідно з договором № КОМ 18789/22 від 03.02.2022 (далі по тексту - Основний Договір), укладеним між ТОВ «І ІНВЕСТ 2019» (найменування Товариства до 27.04.2024 - ТОВ «е-Кард ЮА») та ФОП ФОП Кухтіним Г.В. (далі по тексту - Боржник), а Новий кредитор приймає право вимоги, що належні Первісному кредитору за Основним Договором. Таким чином, як вважає позивач, за умовами договору відступлення права вимоги від 30.07.2024 № 112-18 до нього від Первісного кредитора надійшло право вимоги до відповідача за договором № КОМ 18789/22 від 03.02.2022.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.09.2024 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито позовне провадження у справі № 922/3359/24, вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами, встановлено відповідачу строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов та заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, встановлено позивачу строк 5 днів з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив та встановлено відповідачу строк 5 днів з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на цю відповідь.

Також зазначеною ухвалою суду, враховуючи, що рішення по даній справі може вплинути на права та обов`язки ТОВ «І ІНВЕСТ 2019», як сторони за Основним договором, було залучено за власною ініціативою суду до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - ТОВ «І ІНВЕСТ 2019»; зобов`язано позивача протягом 5 днів з дня отримання цієї ухвали направити третій особі копію позовної заяви, з доданими до неї матеріалами, докази направлення надати суду; встановлено третій особі строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання до суду пояснень щодо позовної заяви та строк 10 днів з дня отримання відзиву на позовну заяву - для подання до суду пояснень щодо відзиву разом із доказами надсилання (надання) їх копій всім іншим учасникам справи.

Зазначену ухвалу відповідно до вимог ст. 122 ГПК України вчасно офіційно оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень, та її копії в порядку ч. 2-4 ст. 120 та ч. 5 ст. 242 ГПК України направлено позивачу, відповідачу та третій особі в електронному вигляді до їх електронних кабінетів у підсистемі Електронний Суд ЄСІТС, якими отримано ці копії ухвали 27.09.2024 (з урахуванням положень п. 2 ч. 6 та абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК), що підтверджується відповідними довідками про доставку електронних листів.

Отже, встановлений судом 5-тиденний строк з дня отримання ухвали суду для направлення позивачем третій особі копії позовної заяви з додатками та подання до суду доказів такого направлення - спливає 02.10.2024, та встановлений судом 15-тиденний строк з дня вручення ухвали суду для подання відповідачем відзиву на позовну заяву і заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, а також для подання третьою особою пояснень щодо позовної заяви - спливає 14.10.2024.

На момент винесення судом даної ухвали відповідач - ФОП Кухтін Г.В. не подав до суду відзиву на позовну заяву.

Водночас, відповідач - ФОП Кухтін Г.В. 04.10.2024 за вх. № 25024/24, тобто в межах встановленого судом строку, через канцелярію суду подав заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в обґрунтування якої посилається на те, що договір відступлення права вимоги від 30.07.2024 № 112-18 укладено з порушенням вимог діючого законодавства, оскільки, на думку відповідача, Основний договір містить чітку заборону щодо передачі прав та обов`язків за цим договором третім особам. Також відповідач у заяві посилається на те, що він не був повідомлений у передбачений законом спосіб про заміну кредитора у зобов`язанні, тому продовжував здійснювати платежі за Основним договором на користь Первісного кредитора, а отже заявлена до стягнення сума не відповідає дійсності. Крім того, відповідач у заяві зазначає, що він частково не погоджується з вимогами про стягнення основного боргу та категорично не погоджується з вимогами про стягнення штрафних санкцій, зокрема з тих підстав, що прострочення основного зобов`язання виникло не з його вини, а внаслідок настання форс-мажорних обставин та понесення відповідачем суттєвих збитків. За таких обставин, як вважає відповідач, питання, щодо якого звернувся до суду позивач у даній справі, а саме: виконання Основного договору, який відповідач намагався виконати, незважаючи на настання форс-мажорних обставин, а також питання щодо законності укладення договору відступлення права вимоги, не можна визначити, як питання незначної складності, а сама справа є дуже значною для відповідача, та, як вважає відповідач, і для позивача також. Враховуючи вищенаведене, з метою встановлення об`єктивної істини у справі, вірного та повного обсягу обґрунтованих заперечень проти позовних вимог та доказів на їх підтвердження, з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, відповідач просить призначити розгляд справи № 922/3359/24 в порядку загального позовного провадження та надати відповідачу можливість зібрати докази і долучити до матеріалів справи обґрунтований відзив на позов з повним обсягом документів та інших доказів в його обґрунтування, розгляд справи проводити за участі та з повідомленням сторін для забезпечення можливості надати суду особисті пояснення по справі та докази. При цьому, відповідачем до цієї заяви не надано жодного доказу на підтвердження обставин, про які він зазначає у заяві, зокрема не надано доказів, які б підтверджували здійснення ним платежів за Основним договором на користь Первісного кредитора та які б свідчили про настання форс-мажорних обставин і понесення ним суттєвих збитків.

Позивач - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" 09.10.2024 за вх. № 25376/24, тобто в межах встановленого судом 5-тиденного строку для подання позивачем відповіді на відзив та на заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС подав відповідь на відзив, в якій не погоджується з доводами відповідача, викладеними у заяві із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, подана позивачем відповідь на відзив за своєю суттю є відповіддю на заяву відповідача із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, у якій позивач зазначає, що дана справа не є складною та не вимагає детального дослідження обставин чи значного обсягу доказів, всі необхідні матеріали та документи були надані, спрощене провадження сприятиме ефективному розгляду справи в розумні строки, що відповідає принципам процесуальної економії, розгляд справи без виклику сторін є можливим та доцільним. Щодо законності укладення договору відступлення права вимоги позивач зазначає, що в своїй заяві відповідач посилається на те, що договір відступлення права вимоги укладений з порушенням законодавства та прямої заборони основним договором, проте жодного посилання на положення договору чи норми законодавства не зазначає. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Стосовно здійснення оплати відповідачем після укладення договору відступлення права вимоги позивач вказує, що 30.08.2024 відповідач спробував перерахувати кошти на рахунок Первісного кредитора, але у зв`язку з закриттям рахунку Первісного кредитора (що підтверджується наданою до цієї відповіді довідкою АТ «СЕНС Банк» за вих. № 36507-14.2/2024 від 12.08.2024 про закриття рахунку Первісного кредитора), вказані кошти повернулись відповідачу, про повернення коштів та про укладення договору відступлення права вимоги відповідач був повідомлений по номеру телефону, зазначеному в Основному договорі - (що підтверджується наданим до цієї відповіді електронним доказом скріншотом повідомлень), тому відповідач неправдиво заявляє про продовження сплат на користь Первісного кредитора після укладення договору про відступлення права вимоги та про зменшення суми боргу. Щодо форс-мажорних обставин позивач зазначає, що він не отримував повідомлення від відповідача про неможливість виконання договірних зобов`язань та/або відповідного сертифікату Торгово-промислової палати в порядку, передбаченому Розділом 7 договору КОМ 18789/22 від 03.02.2022. Отже, на думку позивача, відповідач робить все можливе для затягування судового процесу та уникнення виконання свого зобов`язання за договором КОМ 18789/22 від 03.02.2022.

Розглянувши заяву відповідача із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд виходить з такого.

За приписами ч. 1, 2 ст. 247 ГПК України, господарський суд розглядає малозначні справи в порядку спрощеного позовного провадження. У спрощеному порядку може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині 4 цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 247 ГПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст. 247 ГПК України визначено категорії справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, а саме справи: 1) про банкрутство; 2) за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство; 3) у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій); 4) у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції; 6) у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю); 7) у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна; 8) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 9) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3-8 цієї частини.

Відповідно до ч. 1 ст. 250 ГПК України, питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається (ч. 6 ст. 250 ГПК України).

Таким чином, за змістом зазначених норм, після прийняття ухвали про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, суд має право (а не обов`язок) у подальшому за власною ініціативою або за результатами розгляду обґрунтувань, наведених учасником справи у відповідному клопотанні, постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, за умови достатніх для цього підстав.

Згідно з ч. 5 ст. 12 ГПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто зазначеною статтею визначено 2 умови, за наявності однієї з яких або одночасно обох умов суд має право прийняти рішення про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, а саме: ціна позову, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму та малозначний характер справи

За приписами ч. 5 ст. 247 ГПК України, суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову, відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до положень п. 1, 2 ч. 4 ст. 250 ГПК України, якщо відповідач в установлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Як вбачається з матеріалів позову у даній справі, ціна позову становить 49833,39 грн, тобто в 6 разів менше від ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент відкриття провадження у справі та наразі становить 302800,00 грн, тому з огляду на положення п. 1 ч. 5 ст. 12 ГПК України, та враховуючи договірний характер спірних правовідносин, незначну складність справи та незначний обсяг поданих до позовної заяви доказів, а також враховуючи подане позивачем клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, та зважаючи на те, що судом не встановлено обставин, які б свідчили про необхідність розгляду даного спору за правилами загального позовного провадження, ухвалою суду від 26.09.2024 про відкриття провадження у справі № 922/3359/24 було визнано дану справу малозначною та такою, що підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Станом на момент прийняття судом даної ухвали позивач не звертався до суду із заявами про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову. Матеріали даної справи не містять великої кількості доказів, які суд мав би дослідити з метою забезпечення повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи.

У заяві із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження відповідач не навів жодного належно обґрунтованого доводу та не надав до заяви жодного доказу на підтвердження наявності обставин, які б могли свідчити про значну складність даної справи та/або про суперечливість наявних у справі доказів, та могли стати підставою для постановлення судом ухвали про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження, тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача в цій частині.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження із проведенням судових засідань за участі та з повідомленням сторін для надання відповідачу можливості зібрати докази і долучити до матеріалів справи обґрунтований відзив на позов з повним обсягом документів та інших доказів в його обґрунтування, а також для забезпечення можливості надати в судовому засіданні свої пояснення по справі, суд зазначає таке.

За змістом ч. 1 ст. 42 ГПК України, учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, заяви, клопотання, надавати пояснення суду, свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України, справи в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами ч. 6 ст. 252 ГПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з ч. 8 ст. 252 ГПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

У відповідності до вимог ч. 2, 4, 5 ст. 161 ГПК України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі (ч. 1, 8 ст. 165 ГПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 178 ГПК України, відповідач має право подати до суду відзив на позовну заяву у строк, встановлений судом в ухвалі суду про відкриття провадження у справі.

У відповідності до ч. 1 ст. 251 ГПК України, відзив по справі, яка розглядається в спрощеному позовному провадженні, подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

За приписами ч. 3, 4, 5 ст. 80 ГПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

За приписами ст. 113 ГПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 114 ГПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Наслідки пропуску процесуальних строків встановлені ст. 118 ГПК України, згідно з якою право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ч. 1 ст. 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з ч. 2 ст. 119 ГПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За приписами ч. 3-5 ст. 119 ГПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, яка ратифікована Україною 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункти 10, 11 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 42, ч. 1 ст. 43 ГПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

З матеріалів справи вбачається, що спір у даній справі стосується правовідносин, які виникли у зв`язку із заміною кредитора у зобов`язанні зі сплати заборгованості за договором № КОМ 18789/22 від 03.02.2022 на підставі відповідного договору відступлення права вимоги, а отже вказаний спір відноситься до категорії спорів незначної складності щодо вирішення яких сформовано сталу та досить численну судову практику.

Окрім того, як вже зазначалося вище, встановлений судом 15-тиденний строк для подання відповідачем відзиву на позовну спливає лише 14.10.2024, а відтак, відповідач - ФОП Кухтін Г.В. не позбавлений можливості реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом, зокрема щодо подання до суду в межах встановленого судом строку (до 14.10.2024 включно) відзиву на позовну заяву з повним обсягом документів та інших доказів в його обґрунтування, які відповідач вважає необхідними подати до суду, а також щодо подання клопотань з процесуальних питань та додаткових письмових пояснень по суті позовних вимог. А в разі неможливості подати в установлений судом строк відзив або інші заяви чи клопотання з процесуальних питань, відповідач не позбавлений права звернутись до суду з відповідним клопотанням про продовження чи поновлення строку, з наданням належного обґрунтування необхідності його продовження або поновлення. Крім того, відповідач не позбавлений права в порядку ч. 5 ст. 161 ГПК України подати до суду додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено наявність достатніх підстав для призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження із проведенням судових засідань за участі та з повідомленням сторін. Судом таких підстав також не встановлено, а відтак, з метою процесуальної економії часу та недопущення невиправданого затягування судового процесу й порушення прав учасників справи щодо розгляду спору впродовж розумного строку, суд дійшов висновку про недоцільність задоволення поданої відповідачем заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження в зазначеній частині.

Крім того, 08.10.2024 за вх. № 25266/24 від позивача - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшло клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, в якому позивач просить залучити ТОВ "І ІНВЕСТ 2019" до участі у справі № 922/3359/24 в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача.

Разом з тим, 09.10.2024 за вх. № 25367/24 позивач - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС подав заяву, в якій зазначає, що клопотання про залучення ТОВ «І ІНВЕСТ 2019» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, було подане позивачем помилково, у зв`язку з чим позивач просить суд не брати вказане клопотання до уваги.

Відповідно ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

На підставі викладеного, враховуючи, що ТОВ «І ІНВЕСТ 2019» ухвалою суду Харківської області від 26.09.2024 вже було залучено до участі у справі № 922/3359/24, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, з огляду на подану позивачем заяву про помилкове подання ним клопотання про залучення ТОВ «І ІНВЕСТ 2019» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду клопотання позивача - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору (вх. № 25266/24 від 08.10.2024), а тому зазначає, що вказане клопотання в процесі розгляду даної справи по суті не буде братись судом до уваги.

Водночас, 08.10.2024 за вх. № 25267/24 від позивача - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшло клопотання, до якого додано Квитанцію про доставку документів до зареєстрованого електронного кабінету Користувача ЄСІТС від 07.10.2024 № 1824384, яка свідчить про надсилання третій особі - ТОВ «І ІНВЕСТ 2019» копій позовної заяви з доданими до неї документами 07.10.2024, тобто з порушенням на 5 днів встановленого судом 5-тиденного строку з дня отримання ухвали суду для направлення позивачем третій особі копії позовної заяви з додатками (який сплинув 02.10.2024).

Також, 09.10.2024 за вх. № 25365/24 від позивача - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшло клопотання про продовження строків для виконання ухвали суду (вх. № 15236 від 12.06.2024), в якому позивач просить продовжити строки для виконання ухвали суду від 26.09.2024 у справі № 922/3359/24 (зокрема в частині направлення позивачем третій особі копії позовної заяви з додатками), з посиланням на те, що вказаний строк пропущено у зв`язку з великим обсягом судових справ, учасником яких є ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС", що унеможливило вчасне виконання позивачем вимог зазначеної ухвали суду.

Розглянувши подане позивачем клопотання про продовження строків для виконання ухвали суду, суд встановив, що позивач, звертаючись до суду з даним клопотанням через 5 днів після закінчення встановленого судом 5-тиденного строку для направлення третій особі копії позовної заяви з додатками, просить суд продовжити строки для виконання ухвали суду. Проте, у тексті вказаного клопотання зазначає про те, що встановлений строк вже сплинув і позивачем був пропущений. За таких обставин, з огляду на положення ст. 119 ГПК України, виходячи зі змісту поданого позивачем клопотання та враховуючи, що воно було подане вже після спливання встановленого судом строку, суд розцінює вказане клопотання саме як клопотання про поновлення пропущеного строку та, на підставі викладеного, зважаючи на незначний термін пропуску позивачем зазначеного строку, з метою недопущення надмірного формалізму під час вирішення питання про поновлення пропущеного позивачем строку та недопущення невиправданого позбавлення позивача можливості скористатись своїм конституційним правом на судовий захист у повному обсязі, суд дійшов висновку про необхідність поновити позивачу строк для направлення третій особі копій позовної заяви з додатками, у зв`язку з чим задовольняє подане ним клопотання та приймає і долучає до матеріалів справи додані позивачем до зазначеного клопотання докази на підтвердження надсилання третій особі (ТОВ «І ІНВЕСТ 2019») копій позовної заяви та доданих до неї документів.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, ст. 2, 12, 42, 43, 46, 80, 118-119, 232-235, 247, 250-252 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви відповідача - ФОП Кухтіна Г.В. із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (вх. № 25024/24 від 04.10.2024) у справі № 922/3359/24 відмовити.

2. Клопотання позивача - ТОВ "Юридична фірма "ВОКС ЛЕКС" про поновлення строків для виконання ухвали суду (вх. № 25365/24 від 09.10.2024) у справі № 922/3359/24 задовольнити. Поновити строк для направлення третій особі копій позовної заяви з додатками.

3. Прийняти та долучити до матеріалів справи надані позивачем докази на підтвердження надсилання третій особі (ТОВ «І ІНВЕСТ 2019») копій позовної заяви та доданих до неї документів.

4. Копію ухвали направити: позивачу, відповідачу та 3-й особі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 10.10.2024.

Суддя Н.А. Новікова