ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
14.10.2024 Справа №905/1318/24 Господарський суд Донецької області у складі судді Курило Г.Є.,
розглянувши матеріали позовної заяви
у справі за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛБЮ-ТЕХ», м.Київ
до відповідача: Акціонерного товариства «ДТЕК Добропільська Ц3Ф», м.Добропілля
про стягнення 356635,92 грн
Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛБЮ-ТЕХ», м.Київ звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до відповідача, Акціонерного товариства «ДТЕК Добропільська ЦЗФ», м.Добропілля про стягнення 356635,92 грн.
Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що вказана позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню з огляду на наступне.
Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Частиною 5 статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.
Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Відповідно до ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Частиною четвертою статті 60 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".
Згідно з частиною першою статті 61 Господарського процесуального кодексу України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.
Адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги (ч. 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність).
Підписання та/або подання заяв, скарг чи клопотань є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.
У постанові Великої Палати Верховного Суд від 03.07.2019 у справі № 9901/939/18 зазначено, що звернення до суду, в тому числі до Верховного Суду як найвищого суду в системі судоустрою України, що забезпечує сталість та єдність судової практики з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази подаються в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, делегованих йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.
Згідно з частиною другою статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 (далі - Положення), з подальшими змінами, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.
Пунктом 9 Положення передбачено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).
Перелік реквізитів, які має містити ордер визначені у пункті 12 Положення №41 відповідно до якого, зокрема. п.п. 12.10. підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).
Як вбачається з матеріалів сформованої в підсистемі «Електронний суд» позовної заяви про стягнення заборгованості за договором поставки б/н від 09.10.2024, на підтвердження повноважень на подання і підписання цієї позовної заяви від імені ТОВ «ЛБЮ-ТЕХ» адвокатом Шморгуном Романом Миколайовичем до позовної заяви додано скан-копію ордера серії АА № 1493138 від 07.10.2024.
Зі змісту доданого до позовної заяви ордера, як документа на підтвердження повноважень представника позивача, вбачається, що він не містить всі обов`язкові реквізити, передбачені змістом пункту 12 Положення, зокрема, в графі "Адвокат" відсутній підпис адвоката.
Відповідно до пунктів 3, 4 Положення в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1 Положення №41). Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.
Отже, обов`язковим реквізитом ордеру, який досліджується у матеріалах позовної заяви в рамках справи №905/1318/24, є власноручний підпис адвоката (у графі «Адвокат»).
Частинами п`ятою, шостою статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Частиною першою статті 6 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС).
Відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
За правилом абзацу другого-третього частини восьмої статті 6 Господарського процесуального кодексу України, особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або із застосуванням засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
При цьому, державне підприємство Центр судових сервісів в рамках меморандуму про взаємодію і співпрацю між Державною судовою адміністрацією України та Національною асоціацією адвокатів України реалізувало етап інтеграції системи «Електронний суд» з Єдиним реєстром адвокатів України. В «Електронному суді» тепер з`явилася можливість для користувачів-адвокатів створювати електронні ордери, отримуючи доступ до судових справ, в яких вони представляють своїх клієнтів.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Пунктом 24 Положення про ЄСІТС визначено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) є підсистемою ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.

Відповідно до абзацу першого пункту 27 Положення про ЄСІТС до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Абзацом другим цього пункту обумовлено, що технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

За правилами підпункту 11.5.1 пункту 11.5 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС, розміщеної на сайті https://wiki-ccs.court.gov.ua (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів по справі та загальний ордер (без вказання номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду. Алгоритм створення електронного ордера закріплений у підпункті 11.5.2 пункту 11.5 Інструкції.

У підпункті 11.6.1 пункту 11.6 Інструкції зазначено, що електронні довіреності та ордери надаються та оформлюються засобами ЕС у відповідності до вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та їх юридична сила не може бути заперечена виключно через те, що вони мають електронну форму.

Указаний порядок підтвердження повноважень адвоката як представника за допомогою засобів ЄСІТС (створення електронного ордера із застосуванням вбудованого текстового редактора) узгоджується з приписами частини 8 статті 60 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якою в разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані кваліфікованим електронним підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Натомість підписання цифровим підписом за допомогою засобів ЄСІТС доданого до створеного в Електронному суді документа файлу, що містить зображення заповненого бланку ордера, засвідчує надсилання цього додатку відповідним користувачем ЄСІТС та підтвердження ним відповідності електронної копії доданого ордера його оригіналу в паперовій формі, проте не прирівнює таку дію до видачі адвокатом ордера в електронній формі шляхом створення електронного документа встановленої форми.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 24.02.2024 у справі №466/76/22.

Доданий ордер на надання правової допомоги серії АА № 1493138 від 07.10.2024 не сформований адвокатом в підсистемі «Електронний суд», а завантажений як додаток до заяви у вигляді файлу у форматі «pdf». Однак, у ньому відсутні всі необхідні відомості, визначені у пункті 12 Положення №41, а саме в графі ордеру «Адвокат» відсутній особистий підпис адвоката.

У даному випадку скріплення адвокатом Шморгуном Р.М. електронним цифровим підписом додатку до позовної заяви у файлу форматі «pdf» із згенерованим на офіційному вебсайті НААУ бланком ордера про надання правничої (правової) допомоги, який не містить особистого підпису адвоката, не свідчить про дотримання ним форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, як того вимагають норми Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Положення № 41.

Верховний Суд у своїх рішеннях дотримується позиції про те, що в разі коли ордер на надання правової допомоги не містить обов`язкових реквізитів, то він не може вважатися належним документом для здійснення представництва, а тому адвокат, який його надав, не мав права підпису (ухвали КГС ВС від 02.04.2018 у справі №910/11162/17, від 07.08.2018 у справі №905/2497/17, від 16.04.2018 у справі №922/1676/15, від 09.08.2018 у справі №916/3266/17, від 12.09.2018 у справі №905/2865/17, від 02.05.2018 у справі №910/16014/17, від 30.03.2018 у справі №908/1843/17).

Отже, відсутність у цьому ордері обов`язкового реквізиту свідчить про процесуальну дефектність відповідного документа, що в свою чергу виключає у такій ситуації можливість покликання на ордер як на документ, що належно посвідчує повноваження адвоката Шморгуна Р.М. на представництво інтересів ТОВ «ЛБЮ-ТЕХ».

Питання належності підтвердження представництва учасником справи адвокатом шляхом подання до суду копії ордеру через систему «Електронний суд» без графічного проставлення підпису в графі ордеру «Адвокат» було предметом дослідження Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду в постановах від 29 лютого 2024 року в справі № 466/76/22, від 07 грудня 2023 року в справі № 466/862/22, від 09 березня 2023 року в справі № 466/893/23, Верховним Судом у складі Касаційного цивільного суду в ухвалах від 14 березня 2024 року в справі № 127/16340/23, від 18 березня 2024 року в справі № 2-7892/11, від 08 лютого 2024 року в справі № 387/1100/23, від 08 січня 2024 року в справі № 185/10896/22, Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в ухвалах від 21 лютого 2024 року в cправі № 917/1136/23, від 29 лютого 2024 року в cправі № 920/657/23, від 18 січня 2024 року в cправі № 910/8419/22 та інших.

Також до позовної заяви надано договір №52/24 про надання правничої (правової) допомоги від 29.04.2024, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛБЮ-ТЕХ» (клієнт) та адвокатом Шморгуном Романом Миколайовичем (адвокат), відповідно до п.1.1. якого клієнт доручає, а адвокат бере на себе зобов`язання надавати правничу (правову) допомогу клієнту в обсязі та на умовах, передбачених цим договором, а саме з: вивчення документів, надання консультацій, роз`яснення діючого законодавства та судової практики, узгодження правової позиції, розрахунку індексу інфляції та 3% річних, підготовка та направлення до Господарського суду Донецької області позовної заяви щодо стягнення заборгованості з Акціонерного товариства «ДТЕК Добропільська ЦФЗ» своїх зобов`язань за договором поставки №10180-ЦД-УМТС-Т від 08.12.2021 року, в частині своєчасної та повної оплати за поставлену продукцію.

Водночас, як вже було зазначено вище, доказом на підтвердження повноважень адвоката в господарському суді відповідно до чинних норм Господарського процесуального кодексу України може бути ордер або довіреність.

Таким чином, матеріали позовної заяви не містять документів, які підтверджують повноваження адвоката Шморгуна Р.М. на представництво інтересів ТОВ «ЛБЮ-ТЕХ», зокрема, на підписання від імені позивача позовної заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява б/н від 09.10.2024 про стягнення заборгованості за договором поставки №10180-ЦД-УМТС-Т від 08.12.2021 відповідно до п.1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України підлягає поверненню позивачу.

При цьому, клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження підлягають поверненню позивачу без розгляду, як наслідок вищевказаного висновку суду про повернення позовної заяви.

Водночас, оскільки позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛБЮ-ТЕХ», м.Київ та клопотання надійшли до суду через підсистему «Електронний суд» та засобами поштового зв`язку не направлялись, припис ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України щодо їх фізичного повернення заявнику не може бути виконаний судом.

Разом з цим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч.8 ст.174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись п.1 ч.5 ст. 174, ст.ст. 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛБЮ-ТЕХ», м.Київ до Акціонерного товариства «ДТЕК Добропільська ЦЗФ», м.Добропілля про стягнення 356635,92 грн та всі додані до неї документи - повернути заявнику.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «ЛБЮ-ТЕХ», м.Київ, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строк, встановлений ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 14.10.2024.

Суддя Г.Є. Курило