УХВАЛА

м. Київ

15.10.2024Справа № 910/4392/24
Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., розглянувши матеріали справи

За позовом Фізичної особи-підприємця Шейка Олександра Миколайовича

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна аудиторська компанія «Де Візу»

про стягнення 163797,62 грн.

Без повідомлення (виклику) учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

10.04.2024 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця Шейка Олександра Миколайовича з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародна аудиторська компанія «Де Візу» про стягнення 163797,62 грн, з яких 114144,68 грн основного боргу, 9987,66 грн 3% річних та 39665,28 грн інфляційних втрат.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.04.2024 позовну заяву Фізичної особи-підприємця Шейка Олександра Миколайовича залишено без руху, встановлено позивачу строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, вказані судом в ухвалі від 15.04.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 відкрито провадження у справі №910/4392/24, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (без проведення судового засідання), встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

07.05.2024 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який суд долучив до матеріалів справи.

17.05.2024 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, яку суд долучив до матеріалів справи.

21.05.2024 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, які суд долучив до матеріалів справи.

21.05.2024 відповідачем подано клопотання про витребування доказів, в якому відповідач просив суд витребувати у позивача для огляду у судовому засіданні оригінали документів, доданих до позовної заяви та відповіді на відзив. Також, у вказаному клопотання відповідач просив суд розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

22.05.2024 позивачем подано заперечення на вказане клопотання відповідача.

03.06.2024 позивачем подано клопотання про визнання доказу неналежним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2024 постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.07.2024, задоволено клопотання відповідача про витребування доказів.

У підготовчому засіданні 03.07.2024 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 17.07.2024.

12.07.2024 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення разом з клопотанням про витребування доказів.

У підготовчому засіданні 17.07.2024 судом було частково задоволено клопотання відповідача про витребування доказів, постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 28.08.2024.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.08.2024 призначено у справі №910/4392/24 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення експертів поставлено питання: - Ким виконано підпис на рахунку №6 від 19.04.2021 на суму 114144,68 грн в розділі «послуги одержав» - ОСОБА_1 чи іншою особою? Провадження у справі №910/4392/24 зупинено до закінчення проведення судової експертизи.

11.10.2024 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, в якому судовий експерт просить надати йому з метою виконання дослідження:

1) оригінал досліджуваного документа - рахунку №6 від 19.04.2021, оскільки згідно п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених наказом Мін`юсту України від 08.10.1998 № 53/5 та зареєстрованих в Мін`юсті України 03.11.1998 за №705/3145 (зі змінами та доповненнями) «Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів»;

2) вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_1 , які можуть знаходитися в оригіналах документів (заява на видачу паспорта /Форма № 1/, договори, доручення, заяви, листи, посвідчення, квитанції, банківські, страхові та нотаріально посвідчені документи, тощо), у тому числі наближених за часом виконання до досліджуваного документа (2020-2021 роки);

3) експериментальні зразки підпису ОСОБА_1 , що виконані нею на аркушах паперу формату А4 у кількості не менше 5 арк.;

4) експериментальні зразки почерку ОСОБА_1., у вигляді запису « ОСОБА_1 », що виконані нею на аркушах паперу формату А4 у кількості не менше 5 арк.

Згідно з пунктом 2.3.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. № 53/5, експерту заборонено самостійно збирати матеріали, які підлягають дослідженню, а також вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно.

У господарському судочинстві до таких матеріалів відносяться речові та письмові докази. Отже, судового експерта не наділено повноваженнями для пошуку та витребування речових або письмових доказів. Винятком є випадки, коли у процесі дослідження наданого у встановленому порядку для проведення експертизи об`єкта експерт виявляє інші об`єкти, стосовно яких йому не були поставлені питання або дослідження яких відноситься до компетенції експертів іншої спеціальності (спеціальностей): у такому випадку експерт вправі зафіксувати ці об`єкти, відокремити їх від основного об`єкта (якщо це не пов`язано з пошкодженням або знищенням об`єкта), описати їх у висновку та приєднати їх до матеріалів експертизи.

У разі коли для вирішення поставлених перед експертом питань йому необхідні додаткові матеріали (документи, зразки тощо) він вправі просити господарський суд про їх надання. Водночас законом не передбачено повноважень судового експерта щодо витребування та одержання додаткових матеріалів безпосередньо від учасників судового процесу. Тому господарський суд не може покладати на останніх обов`язок надавати додаткові матеріали безпосередньо експертові на його вимогу.

Клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів розглядається господарським судом після поновлення провадження у справі; за необхідності для розгляду такого клопотання суд може витребувати матеріали справи з експертної установи, а також повідомити учасників судового процесу про час і місце проведення відповідного судового засідання. Після розгляду клопотання провадження у справі знову зупиняється, а матеріали справи, якщо вони витребувалися судом, надсилаються до експертної установи. При цьому господарським судам слід мати на увазі можливість настання передбачених пунктами 1.13 і 4.9 Інструкції наслідків у вигляді повернення матеріалів справи суду, який призначив експертизу, або повідомлення експертом суду про неможливість надання висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про судову експертизу» незалежно від виду судочинства судовий експерт має право подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 69 Господарського процесуального кодексу України експерт має право заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом.

Згідно з ч. 1 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України при визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 230 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Таким чином, зважаючи на необхідність розгляду судом клопотання судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, суд дійшов висновку поновити провадження у справі №910/4392/24.

Розглянувши вказане клопотання судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, суд дійшов висновку щодо його задоволення, зважаючи на наступне.

Відповідно до п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

У п. 1.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень зазначено, що для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи (п. 1.4 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням. Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру (п. 1.5 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень).

Згідно з п. 1.8 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Таким чином, з метою проведення судової експертизи, яка призначена ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.08.2024 у справі №910/4392/24, для встановлення правомірності заявлених позовних вимог, всебічного, повного та об`єктивного розгляду спору й вирішення питань, що потребують спеціальних знань, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання судового експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Керуючись ст.ст. 230, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Поновити провадження у справі №910/4392/24.

2. Призначити судове засідання у справі №910/4392/24 на 23.10.24 о 16:15 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 13 .

3. Зобов`язати Фізичну особу-підприємця Шейка Олександра Миколайовича в строк до 23.10.2024 надати суду:

- оригінал досліджуваного документа - рахунку №6 від 19.04.2021 (оскільки згідно п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених наказом Мін`юсту України від 08.10.1998 № 53/5 та зареєстрованих в Мін`юсті України 03.11.1998 за №705/3145 (зі змінами та доповненнями) «Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів»).

4. Зобов`язати сторін у строк до 23.10.2024 надати суду:

- вільні зразки почерку та підпису ОСОБА_1 , які можуть знаходитися в оригіналах документів (заява на видачу паспорта /Форма №1/, договори, доручення, заяви, листи, посвідчення, квитанції, банківські, страхові та нотаріально посвідчені документи, тощо), у тому числі наближених за часом виконання до досліджуваного документа (2020-2021 роки).

5. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Міжнародна аудиторська компанія «Де Візу» забезпечити явку ОСОБА_1 у судове засідання, призначене на 23.10.2024, з метою відібрання у неї експериментальних зразків її підпису та почерку.

6. Викликати у судове засідання ОСОБА_1 з метою відібрання експериментальних зразків її підписів/почерку.

7. Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.М. Спичак