ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" жовтня 2024 р. Справа №914/1801/24

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Желіка М.Б.

суддів Бонк Т.Б.

Орищин Г.В.

розглянувши в письмовому провадженні без повідомлення сторін

матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго від 03.09.2024 (вх. №01-05/2486/24 від 03.09.2024)

на ухвалу Господарського суду Львівської області від 30.08.2024 (суддя Щигельська О.І.) про повернення

зустрічної позовної заяви: Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго, м. Львів

до відповідача: Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, м. Київ

про визнання права не сплачувати вартість послуг,

поданої у справі №914/1801/24

за позовом: Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, м. Київ

до відповідача: Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго, м. Львів

про стягнення 385 499 451,37 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 30.08.2024 у справі №914/1801/24 повернуто зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго до Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго про визнання права не сплачувати вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з січня 2024 по травень 2024 року на користь ПАТ НЕК Укренерго за Договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 01.01.2024. № 0424-03013-ПД.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач за зустрічним позовом звернувся до Західного апеляційного господарського суду зі скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Львівської області від 30.08.2024 та направити справу для продовження розгляду у цій частині.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2024 справу розподілено колегії суддів Західного апеляційного господарського суду у складі: Желік М.Б. - головуючий суддя, члени колегії судді Орищин Г.В., Бонк Т.Б.

09.08.2024 ухвалою Західного апеляційного господарського суду відкрито апеляційне провадження; призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; встановлено строк для надання відзиву на апеляційну скаргу до 04.10.2024; витребувано матеріали справи з господарського суду Львівської області.

Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, взявши до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, колегія суддів дійшла висновку про те, що вимоги апеляційної скарги не підлягають до задоволення, з огляду на таке:

Розгляд справи в суді першої інстанції. Короткий зміст вимог та ухвала суду першої інстанції.

На розгляд господарського суду Львівської області надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго до Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго про визнання права не сплачувати вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з січня 2024 по травень 2024 року на користь ПАТ НЕК Укренерго за Договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 01.01.2024 № 0424-03013-ПД.

Повертаючи подану заяву і додані до неї документи заявнику господарський суд дійшов наступних висновків:

- відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Задовольнивши заяву АТ ДТЕК Західенерго суд продовжив процесуальний строк на подання відзиву до 16.08.2024, про що зазначено у протоколі судового засідання.

- в порушення визначених законом процесуальних строків зустрічний позов був поданий Акціонерним товариством ДТЕК Західенерго до господарського суду лише 27.08.2024.

- доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на звернення з зустрічним позовом відповідач не навів, тому зустрічний позов Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго підлягає поверненню заявнику.

- відповідач не позбавлений права у встановленому законодавством порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

- оскільки зустрічний позов Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго підлягає поверненню заявнику, клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке міститься в прохальній частині зустрічної позовної заяви судом не розглядається.

Узагальнені доводи апелянта (заявника).

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що оскаржене рішення суду першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального права, без належного з`ясування обставин, що мають значення для його вирішення. На підтвердження зазначеного апелянт наводить такі доводи:

- із 05 год. 30 хв. 22.02.2022 в Україні введено воєнний стан Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні, що затверджений Законом України від 24.02.2022 №2102-ШЧ Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні.

- оскільки воєнний стан в Україні триває, то строк звернення до суду продовжується на строк дії воєнного стану. А відтак, позивач не повинен окремо просити господарський суд про поновлення строку на звернення звертаючись із зустрічною позовною заявою.

- з посиланням на практику Верховного Суду (постанова від 29.029.2022 у справі № 500/1912/22) вказує, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм, у трактуванні вимог процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду, як елемента права на справедливий суд.

Відповідач не скористався своїм правом щодо подання відзиву на апеляційну скаргу.

Фактичні обставини справи, встановлені за результатами оцінки доказів.

Приватне акціонерне товариство Національна енергетична компанія Укренерго звернулося до господарського суду Львівської області з позовом до Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго в якому просило суд стягнути з відповідача борг за надані послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління на загальну суму 385 499 451,37 грн., яка складається з основного боргу 371 165 269, 98 грн., трьох процентів річних 3 743 165, 50 грн. та індексу інфляції 10 591 015, 89 грн.

Ухвалою господарського суду від 22.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 12.08.24. Встановлено відповідачу строк у 15 (п`ятнадцять) календарних днів з дня отримання цієї ухвали для подання відзиву на позов.

05.08.2024 через систему Електронний Суд надійшла заява АТ ДТЕК Західенерго про продовження процесуального строку для подачі відзиву на позов до 16.08.2024.

Господарський суд розглянувши подане клопотання у судовому засіданні 12.08.2024, задовольнив його та продовжив процесуальний строк на подання відзиву до 16.08.2024, про що зазначено у протоколі судового засідання.

16.08.2024 в системі документообігу суду зареєстровано відзив на позовну заяву (вх.№20378/24).

27.08.2024 на розгляд господарського суду Львівської області надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго до Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго про визнання права не сплачувати вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з січня 2024 по травень 2024 року на користь ПАТ НЕК Укренерго за Договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 01.01.2024 р. № 0424-03013-ПД.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції.

У силу статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі Пономарьов проти України (від 03.04.2008 № 3236/03) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі Пелевін проти України).

Частиною першою статті 119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Верховний Суд відзначає, що ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили його пропуск. Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Положення ГПК України не визначають конкретного переліку обставин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому з огляду на вимоги статей 13, 74 ГПК України заявник повинен довести обставини, на які він посилається як на поважні причини пропуску встановленого законом строку шляхом подання відповідних доказів. Без доведення заявником таких обставин підстави для поновлення пропущеного строку та розгляду відповідної заяви у суду відсутні (постанова Верховного Суду від 25.08.2022 у справі № 873/56/22).

Постановою від 25.10.2022 у справі за № 585/2494/18 Верховний Суд звернув увагу, що відповідно до усталеної судової практики під поважними причинами пропуску строку, у тому числі строку на апеляційне оскарження, слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

При цьому відповідно до Указу Президента України № 64/2022 Про введення воєнного стану від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану в Україні із 05:30 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб, який надалі був продовжений.

Звичайно, введення воєнного стану є обставиною, яка не залежить від волевиявлення особи і в певних випадках може створити перешкоди та труднощі, що унеможливлюють чи ускладнюють можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Однак, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Для визнання цієї підстави поважною слід брати до уваги, зокрема, територіальне місцезнаходження суду і скаржника, порядок його функціонування, хід бойових дій, існування реальної небезпеки для життя учасників процесу, тривалість самого процесуального строку; час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини (висновки, наведені у постанові Верховного Суду від 25.10.2022 у справі за № 585/2494/18).

Статтею 113 ГПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

У частині першій статті 180 ГПК України зазначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Як зазначалося вище, господарським судом було продовжено процесуальний строк на подання відзиву до 16.08.2024, натомість зустрічний позов був поданий до суду 27.08.2024, тобто з пропуском встановленого строку.

Акціонерне товариство ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО звертаючись до господарського суду з зустрічним позовом по закінченню встановленого законом процесуального строку на його подання не клопотало перед судом про його поновлення, натомість в обґрунтуваннях вимог апеляційної скарги вказувало на відсутність необхідності звертатися з таким клопотанням, з огляду на його автоматичне продовження на строк дії воєнного стану.

Колегія в спростування доводів скаржника вважає за необхідне зазначити, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Окрім того, виснує, що воєнний стан не є безумовною перешкодою для здійснення правосуддя та не є безумовною підставою для зупинення судового процесу.

Аналогічна за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 по справі за № 990/115/22.

При прийнятті рішення, колегія суддів також враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами ч.ч. 1,3 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ч. 4 ст. 74 ГПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Виходячи з положень наведених статей, до заяви мають бути додані докази, які підтверджують певні юридичні факти з викладенням їх суті. Зазначені обставини необхідно не лише зазначити, а й обґрунтувати відповідним чином, що випливає зі змісту ст. 74 ГПК України,

Підсумовуючи зазначене, колегія суддів виснує, що відсутність клопотання заявника із зазначенням підстав для поновлення строків на подання зустрічної позовної заяви, а також не подання ним належних та допустимих доказів на підтвердження зазначених обставин унеможливлює висновок суду про те, що у суду наявні підстави для його поновлення, що вірно встановлено господарським судом та є підставою для повернення зустрічної позовної заяви.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що заявник не позбавлений права у встановленому законом порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів, або ж клопотати суд про поновлення строку на подання такого позову надаючи при цьому відповідні докази на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку.

Зважаючи на те, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи, беручи до уваги межі перегляду оскаржуваної ухвали, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню, а ухвала господарського суду Львівської області від 30.08.2024 у справі №914/1802/24 скасуванню.

В порядку положень статті 129 ГПК України судовий збір слід залишити за скаржником.

Керуючись ст.ст.86, 129, 269, 270, 275, 276, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1 В задоволенні вимог апеляційної скарги Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго від 03.09.2024 (вх. №01-05/2486/24 від 03.09.2024) - відмовити.

2. Ухвалу Господарського суду Львівської області від 30.08.2024 у справі №914/1801/24 залишити без змін.

3. Судові витрати залишити за скаржником.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню.

Матеріали справи повернути в місцевий господарський суд.

Головуючий суддя Желік М.Б.

суддя Бонк Т.Б.

суддя Орищин Г.В.