УХВАЛА

14 жовтня 2024 року

м. Київ

cправа № 922/2725/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Бакуліної С.В. (доповідач),

розглянувши матеріали касаційної скарги Державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО" в стані припинення)

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.07.2024 (головуючий суддя - Тихий П.В., судді: Плахов О.В., Терещенко О.І.) та рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 (суддя Шарко Л.В.)

у справі №922/2725/20

за позовом Харківської місцевої прокуратури №6 Харківської області в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області

до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство"

про стягнення 10 355 425,80 грн,

ВСТАНОВИВ:

Харківська місцева прокуратура №6 Харківської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області, звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство" (далі - ДП "Жовтневе лісове господарство") про стягнення з ДП "Жовтневе лісове господарство" на користь держави шкоду, заподіяну незаконним вирубуванням дерев у загальній сумі 10 355 425, 80 грн, а саме:

- 6 812 975,11 грн на р/р UА1020445 Хорошевської селищної ради УК у Харківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100, банк одержувач - Казначейство України, код банку 899998;

- 1 753 869,82 грн на р/р UА1020553 Коломацької ОТГ УК у Коломацькому районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100, банк одержувач - Казначейство України, код банку 899998;

- 1 788 580,87 грн на р/р UА1020131 Огульцівської сільської ради УК у Валківському районі Харківської області, , код бюджетної класифікації 24062100, банк одержувач - Казначейство України, код банку 899998.

Господарський суд Харківської області рішенням від 28.03.2024 у справі №922/2725/20, яке Східний апеляційний господарський суд залишив без змін постановою від 10.07.2024, позовні вимоги задовольнив повністю. Стягнув з ДП "Жовтневе лісове господарство" на користь держави шкоду, заподіяну незаконним вирубуванням дерев: у розмірі 6 812 975,11 грн; у розмірі 1 753 869,82 грн; у розмірі 1 788 580,87 грн. Стягнув з ДП "Жовтневе лісове господарство" на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у сумі 155 331,39 грн.

Державне спеціалізоване господарське підприємство "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО") звернулось 27.07.2024 (згідно з даними кур`єрської накладної) до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.07.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 у цій справі і ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Виходячи з приписів частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, вона залишається без руху.

1. Підстави касаційного оскарження судових рішень.

Пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК унормовано, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Так, відповідно до частини другої статті 287 ГПК підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (абзац 2 пункту 5 частини другої статті 290 цього Кодексу).

У цьому випадку необхідно чітко вказати норму права, висновок про застосування якої був сформований Верховним Судом, дату прийняття відповідного судового рішення та номер справи, навести сам висновок і в чому полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 287 ГПК в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду (абзац 3 пункту 5 частини другої статті 290 цього Кодексу).

Так, скаржник повинен чітко вказати норму права, висновок про застосування якої був сформований Верховним Судом, дату прийняття відповідного судового рішення та номер справи, навести сам висновок і змістовно обґрунтувати необхідність відступлення від нього.

Якщо підставою для відкриття касаційного провадження скаржник вважає наявність випадку, передбаченого пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК, він повинен зазначити норму права, єдину практику застосування якої необхідно сформувати, обставини справи, до яких ця норма повинна застосовуватись, який висновок зробили суди попередніх інстанцій з цього питання та обґрунтувати, в чому полягає непогодження із ним.

Оскаржуючи в касаційному порядку судові рішення на підставі пункту 4 частини другої статті 287 ГПК слід зазначити, яке саме процесуальне порушення з передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу призвело до прийняття незаконного судового рішення.

При цьому, необхідно враховувати, що за змістом пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК відкриття касаційного провадження через недослідження зібраних у справі доказів можливе лише за умови наявності у касаційній скарзі інших обґрунтованих підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

В тексті касаційної скарги Державне спеціалізоване господарське підприємство "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО") зазначає, що рішення були прийняті без належного дослідження доказів у справі, а також, що апеляційний суд неправомірно відмовив у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів. Крім того, вказує про наявність висновків Верховного Суду, викладених в наведених у скарзі постановах. Втім таке зазначення саме по собі не підтверджує дотримання скаржником вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК щодо зазначення підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга.

Навівши в касаційній скарзі постанови Верховного Суду (без чіткого зазначення яку(які) саме норму(норми) права (з посиланням на статтю, частину, абзац тощо) суди неправильно застосували в оскаржуваних судових рішеннях, та висновки щодо якої(яких) містяться у зазначених постановах) та зазначивши про незаконну відмову судом апеляційної інстанції у задоволенні клопотання щодо витребування доказів, скаржник не вказав правову підставу/підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 287 ГПК.

З урахуванням викладеного касаційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО") слід залишити без руху відповідно до частини другої статті 292 ГПК.

На виконання вимог цієї ухвали скаржнику необхідно вказати підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 2, 3, 4 частини другої статті 287 ГПК з відповідним обґрунтуванням.

Способом усунення недоліків касаційної скарги Державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО") на постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.07.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 у справі №922/2725/20 є викладення касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства.

2. Сплата судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Скаржник оскаржує судові рішення попередніх інстанцій, якими задоволені позовні вимоги стосовно стягнення шкоди на загальну суму 10 355 425,80 грн.

Підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З урахуванням викладеного при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 310 662,75 грн (10 355 425,80 х 1,5%) х 200 % ставки).

Натомість скаржником не додано до касаційної скарги документа, який підтверджують сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи викладене, касаційна скарга Державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО") на постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.07.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 у справі №922/2725/20 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК, із наданням скаржнику строку для усунення зазначених недоліків, а саме подання Верховному Суду: (1) касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства; (2) документа про сплату (зарахування) судового збору за подання касаційної скарги в цій справі у сумі 310 662,75 грн за наведеними нижче реквізитами:

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: UA0026007;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга, та дата судового рішення, що оскаржується.

Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду.

При цьому звертається увага на те, що заяву про усунення недоліків та нову редакцію касаційної скарги, подану на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши Суду докази такого надіслання.

Згідно з частиною четвертою статті 174 та частиною другою статті 292 ГПК України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292 ГПК, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1.Касаційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО") на постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.07.2024 та рішення Господарського суду Харківської області від 28.03.2024 у справі №922/2725/20 залишити без руху.

2. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити Державному спеціалізованому господарському підприємству "ЛІСИ УКРАЇНИ" (ДП "ЖОВТНЕВЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО"), що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя С. В. Бакуліна