ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

"14" жовтня 2024 р. м. Житомир Справа № 906/1035/24

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П.,

розглянувши матеріали позовної заяви

Військової частини НОМЕР_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія"

про стягнення 50400 грн.,

ВСТАНОВИВ:

09 жовтня 2024 через підсистему "Електронний суд" надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирська торгова компанія" про стягнення 50400, 00 грн.

Правові підстави позову: ст.ст. 526, 530 ЦК України, фактичні підстави: п. 7.2. Договору №28/08/1 поставки товару для державних потреб (за кошти Державного бюджету України) від 28.08.2024.

Одночасно у позовній заяві Військова частина НОМЕР_1 заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлена наступна ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви, зокрема, майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розрахунку на місяць складає 3 028,00грн.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено майнову вимогу про стягнення коштів.

Тобто, за подання даної позовної заяви, судовий збір підлягає сплаті у мінімальному розмірі 3028,00грн.

При цьому, відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, позивач подаючи даний позов у електронній формі, наділений правом застосувати коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, а саме до суми 2422,40грн.

Натомість, до матеріалів позовної заяви заявником не додано доказів сплати судового збору у встановлених Законом України "Про судовий збір" порядку та розмірі.

У клопотанні про звільнення від сплати судового збору Військова частина НОМЕР_1 , посилаючись на ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" доводить, що немає іншого доходу, окрім бюджетного фінансування, але спрямовується на виплату грошового забезпечення особового складу та, в межах казначейських асигнувань на закупівлю робіт, товарів та послуг, що мають ознаки оборонних закупівель. Для витрачання грошових коштів на оплату судового збору потребує дотримання значної та тривалої роботи щодо узгодження з Державною казначейською службою таких витрат.

Суд виснує, що вказаний закон, а саме стаття 8 Закону України "Про судовий збір", визначає, що відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені правові норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається, водночас це не є обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

Право звільнення від сплати судового збору (виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності) перебуває у межах дискреції суду (судового розсуду), а не є його обов`язком, що випливає з вимог Господарського процесуального кодексу України та Закону України "Про судовий збір".

Положення ст.8 Закону "Про судовий збір" містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

У п.37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №940/2276/18 зроблено висновок про те, що з аналізу ст.8 Закону "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Положення ГПК та Закону "Про судовий збір" не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Аналогічна правова позиція викладена у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001, у якому зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п.44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63-64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

З урахуванням цих рішень Європейського суду з прав людини Верховний Суд у постановах від 21.10.2022 у справі №905/1059/21 та від 30.11.2022 у справі №905/1060/21 зробив висновок, що скрутний майновий стан підтверджується відповідними доказами, які містять інформацію, у тому числі, щодо наявності/відсутності коштів (на банківських або депозитних рахунках), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.

Із системного аналізу змісту норм статті 8 Закону України «Про судовий збір» Велика Палата ВС у постанові від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 дійшла висновку, що положення пунктів 1 та 2 ч. 1 цієї статті Закону не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову в яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Оскільки предмет цього позову не охоплює захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, то підстави для розгляду судом питання про звільнення юридичної особи від сплати судового збору немає.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 також виснувала, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Суд ухвалює відстрочити Військовій частині НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Правило визначене в ч. 2, 3 ст. 247 ГПК України визначає критерії вирішення судом питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження.

Розглянувши матеріали позовної заяви, керуючись ч.ч. 3,5 ст. 12, ч. 1 ст. 247 та ст. 250 ГПК України, господарський суд ухвалює відкрити провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з врахуванням положень п. 1 ч. 2 ст. 250 Кодексу.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.162 Господарського процесуального кодексу України. Підстав для її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні.

Станом на 14.10.2024 наявний зареєстрований Електронний кабінет у учасників спору в системі Електронний суд ЄСІКС на виконання ч.6 ст. 6 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 12, 176, 234, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Військовій частині НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

2. Відстрочити Військовій частині НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) сплату судового збору у розмірі 2422,40грн до дати першого судового засідання.

3. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

4. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

5. Судове засідання для розгляду справи по суті призначити на "18" листопада 2024 р. о 11:00. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Житомирської області за адресою: м.Житомир, майдан Путятинський,3/65 в залі судових засідань № 108.

6. Позивачу надати у строк до 18.11.2024 докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

У разі об`єктивної неможливості виконати вимоги ухвали суду в цій частині, скористатись правом заявити клопотання про встановлення додаткового строку для сплати судового збору.

7. Відповідачу подати відзив на позов із урахуванням вимог ст.165 ГПК України в строк, встановлений ч.1 ст. 251 ГПК України та, за наявності, письмову заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Звернути увагу відповідача, що копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням відзиву до суду.

8. Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив із урахуванням вимог ст.166 ГПК України до "12" листопада 2024 р.

9. Встановити відповідачу строк для подання заперечень із урахуванням вимог ст.167 ГПК України до "15" листопада 2024 р.

10. Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені документами відповідно до ст.60 Господарського процесуального кодексу України.

Рекомендувати учасникам судового процесу:

- приймати участь у підготовчому/судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку ст. 197 ГПК України (за умови наявності у суді відповідної технічної можливості на дату їх проведення);

- надавати процесуальні документи до суду через підсистему Електронний суд: https://id.court.gov.ua/; офіційну електронну адресу суду: ;

- вказувати у процесуальних документах актуальні електронні адреси, в тому числі своїх представників, а також актуальні мобільні номери телефонів та найбільш зручний месенджер;

- подавати окремо оформленими документами заяви (клопотання) з кожного процесуального питання (ст. ст. 169,170 ГПК України).

Ухвала набрала законної сили 14.10.2024 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5007/

Суддя Машевська О.П.

1- у справу

2-3- сторонам (через Ел. суд)