ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"07" жовтня 2024 р.м. Одеса № 916/4338/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Желєзної С.П., розглянувши позовні матеріали (вх. №4441/24 від 30.09.2024)

за позовом: селянського (фермерського) господарства «Родник»

до відповідача: Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області

про визнання незаконним та скасування рішення, витребування земельної ділянки на користь позивача.

ВСТАНОВИВ:

Селянське (фермерське) господарство «Родник» (далі по тексту СФГ «Родник») звернулось до господарського суду з позовною заявою до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визнання незаконним та скасування рішення відповідача від 26.03.2024 №999-VIII «Про затвердження проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки з №01.02 для ведення фермерського господарства» на « 01.01 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва»; про витребування у відповідача на користь позивача земельної ділянки площею 18,1193 га, що належить позивачу на праві постійного користування.

18.10.2023 введений в дію Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами № 3200-IX від 29.06.2023р., яким було внесено зміни до ГПК України.

Згідно з ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Проте, в порушення вимог ч. 6 ст. 6 ГПК України СФГ «Родник» не було зареєстровано електронного кабінету, що підтверджується відповіддю №4155733 від 04.10.2024, сформованої судом в підсистемі «Електронний суд». Факт невиконання обов`язку щодо реєстрації електронного кабінету підтверджений також позивачем у позові.

Суд зазначає, що позовна заява була подана до суду у паперовій формі та підписана адвокатом Гамар В.І., який повідомив про наявність у нього електронного кабінету.

Проте, по-перше, суд не може перевірити вказану обставину, оскільки адвокатом не було повідомлено свого ідентифікаційного коду, по-друге, наявність у адвоката електронного кабінету, якщо такий дійсно є, не звільняє позивача від обов`язку зареєструвати власний кабінет, що прямо зазначено у абзаці 2 ч. 6 ст. 6 ГПК України.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В силу вимог п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Статтею 4 Закону України „Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України Про державний бюджет України на 2024 рік від №3460-IX від 09.11.2023 встановлено, що у 2024 році прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону України „Про оцінку земель нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Господарський суд зазначає, що саме нормативна грошова оцінка відображає вартість земельної ділянки, а, отже, судовий збір за звернення до суду з вимогою про повернення земельної ділянки має бути розрахований на підставі витягів про нормативну грошову оцінку.

Отже, за пред`явлення даного позову, який містить одну позовну вимогу немайнового характеру та одну позовну вимогу майнового характеру (про витребування земельної ділянки) позивач мав сплатити в дохід державного бюджету судовий збір у загальному розмірі 10 766,84 грн (515 922,70 грн *1,5% = 7 738,84 грн; 7 738,84 + 3028,00 = 10 766,84 грн).

Проте, позивачем було сплачено до державного бюджету судовий збір у розмірі 6056,00 грн, що на 4 710,84 грн менше, ніж визначено законом.

При цьому, судовий збір за звернення до суду із вимогою про витребування земельної ділянки був розрахований на підставі інформаційної довідки з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 27.08.2024, згідно якої нормативна грошова оцінки ділянки становить 515 922,70 грн.

Слід зазначити, що по тексту позовної заяви СФГ «Родник» стверджує про звернення до суду з позовною вимогою немайнового характеру (про усунення перешкод у користування земельної ділянки) шляхом пред`явлення вимоги про витребування ділянки. Проте, оцінка таким доводам на стадії відкриття провадження у справі судом надаватись не може, оскільки, перевіряючи виконання позивачем процесуального обов`язку зі сплати судового збору, суд оцінює виключно зміст прохальної частину позову з урахуванням вимог ст. 163 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Згідно з ч. 2 ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги невідповідність позовної заяви селянського (фермерського) господарства «Родник» вимогам процесуального законодавства, на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України вказану позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу 10-денний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Господарський суд звертає увагу позивача, що у випадку не усунення названих недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 6, 163, 164, 174, 234 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву селянського (фермерського) господарства «Родник» до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області про визнання незаконним та скасування рішення, витребування земельної ділянки на користь позивача залишити без руху.

2. Встановити позивачу 10-денний строк з дня вручення даної ухвали для виконання обов`язку щодо реєстрації електронного кабінету в підсистемі „Електронний суд за веб-посиланням: https://id.court.gov.ua/; надання доказів сплати судового збору у розмірі 4 710,84 грн.

Ухвала набрала законної сили 07.10.2024 та не підлягає оскарженню.

Суддя С.П. Желєзна