ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02.10.2024 р. Справа № 914/2384/24

Суддя Наталія Мороз,

розглянувши матеріали позовної заяви: ОСОБА_1 , м. Львів

до відповідача-1: ОСОБА_2 , м. Львів

до відповідача-2: ОСОБА_3 , м. Львів

до відповідача-3: Войчеховського Мечислава, м. Кутно, Республіка Польща

про переведення прав та обов`язків покупця за договорами купівлі-продажу частини частки

Встановив:

27.09.2024 на розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про переведення прав та обов`язків покупця за договорами купівлі-продажу частини частки.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на наступне.

У відповідності до вимог п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно з ч. 1 ст. 172 ГПК України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копію та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05.03.2009 № 270 документом, що підтверджує прийняття для пересилання реєстрованого поштового відправлення є розрахунковий документ встановленої форми та змісту, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку, а саме касовий чек, розрахункова квитанція.

У відповідності до положень ч.1 ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Відтак, належним доказом відправлення іншій стороні копій позовної заяви та доданих до неї документів є оригінал опису вкладень в поштове відправлення та оригінал документу, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Однак, в порушення зазначених вимог позивачем не долучено до позовної заяви документів, які підтверджують відправлення відповідачам копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Не надання позивачем опису вкладення, який би свідчив про надсилання на адресу відповідачів копії позовної заяви та доданих до неї документів є порушенням приписів ст. ст. 164, 172 ГПК України.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 4 вказаного Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 3028 гривень.

У поданій ОСОБА_1 позовній заяві об`єднано дві вимоги немайнового характеру по одній вимозі немайнового характеру до відповідача-1 та до відповідача-2.

Однак, позивачем не подано суду доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

В даному випадку судовий збір повинен бути сплачений за кожну немайнову вимогу окремо у розмірі 3 028,00 грн або загальною сумою в розмірі 6 056,00 грн.

Згідно з п.2 ч.3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити, зокрема реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу.

Однак, в позовній заяві позивачем зазначено про те, що реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача-2 ОСОБА_3 невідомий.

У відповідності до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 23.08.2023 у справі № 910/6264/23, визначення у позовній заяві ідентифікаційних ознак сторін у справі спрямоване на встановлення чіткого порядку здійснення правосуддя у конкретній справі з самого початку. Такий порядок ґрунтується на обов`язковому, точному зазначенні позивачем відповідача, допуску до справи представників сторін, чиї повноваження мають ґрунтуватися на відповідності довірителя сторонам, зазначеним у позовній заяві, чиї дані, у свою чергу, мають чітко відповідати Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відсутність подібної відповідності має тягнути залишення позовної заяви без руху.

Крім того, у відповідності до п.4 ч.5 ст. 238 ГПК України, у резолютивній частині рішення зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання можливого судового рішення про задоволення позову, позивачу слід вказувати у позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача, оскільки його відсутність у майбутньому буде підставою для повернення виконавчого документу без виконання.

Суд також звертає увагу позивача на положення ч.3 ст.45 ГПК України, у відповідності до яких, відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Тобто, відповідач - це особа, яка на думку позивача порушує, не визнає чи оспорює права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач залучається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Однак, як вбачається із прохальної частини позовної заяви, позивачем не заявлено жодної позовної вимоги до відповідача-3 ОСОБА_4 .

Визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідача й обґрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (вказаний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху у відповідності до положень ст. 174 ГПК України та надання позивачу строку для усунення вищеперелічених недоліків.

Інститут залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 25.12.97р. №9-3П, не є порушенням права на судовий захист відмова суду у прийнятті позовної заяви та інших заяв, скарг, оформлених не у відповідності до чинного законодавства.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що відповідно до приписів ч. 3 ст. 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 ГПК України, суд,

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про переведення прав та обов`язків покупця за договорами купівлі-продажу частини частки залишити без руху, надавши позивачу строк 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення виявлених недоліків.

2. У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строк, передбачені ст.235 ГПК України.

Суддя Мороз Н.В.