РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

19.09.2024Справа № 910/8211/24

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Демидова В.О., за участю секретаря судового засідання Ятковської К.К., розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ГЕНЕРАЛА НАУМОВА» (03164, місто Київ, вул. Генерала Наумова, будинок 66) про визнання недійсним та скасування рішень загальних зборів,

Представники учасників справи:

від позивача - Лаухіна В. В.;

від відповідача: Улибіна В. О., Харченко О. П. - Голова ОСББ «Генерала Наумова»

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

01.07.2024 в системі «Електронний суд» представником ОСОБА_1 сформовано позовну заяву до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Генерала Наумова» про визнання недійсним та скасування рішень загальних зборів та 02.07.2024 була передана судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 29.10.2022 було скликано збори співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «ГЕНЕРАЛА НАУМОВА» з наступним порядком денним:

1. Припинення повноважень діючих членів ревізійної комісії ОСББ «Генерала Наумова»: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

2. Припинення повноважень діючих членів правління ОСББ: ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

3. Обрання нових членів ревізійної комісії ОСББ.

4. Обрання нових членів правління ОСББ.

5. Визначення розміру матеріального заохочення Голови правління ОСББ.

Загальна кількість співвласників - 380 осіб

У голосуванні приймало участь 237 осіб.

Представник відповідача зазначає, що жоден листок опитування не містить усіх обов`язкових реквізитів, що призводить до їх нікчемності, а саме не зазначено документу, що підтверджує право власності на квартиру, загальну площу квартири, особистий підпис особи, яка проводила опитування.

Окрім того представник вказує, що у листку опитування за АДРЕСА_98 квартиру стоїть підпис не власника, а нового члена правління ОСОБА_9 . Також зафіксовано різні підписи у власника АДРЕСА_136 квартири ОСОБА_12 у листку опитуванні за себе, і як представника за АДРЕСА_135 квартиру.

У листках опитування власників квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 не зазначено день (дату) голосування, що унеможливлює встановлення дотримання 15-денного терміну голосування після проведення зборів ОСББ.

У листках опитування співвласників квартир АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 замість визначеного «за» чи «проти» стоїть плюс («+»), що не відповідає встановленим законодавством варіантам голосування і не дає можливості зрозуміти суть такого волевиявлення.

Крім цього, представник позивача зазначає, що є переконливі відомості щодо перебування власників квартир АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 за кордоном, що позбавляє їх можливості взяти участі у голосуванні.

Таким чином позивач зазначає, що із 237 листків опитування/голосування співвласників, фіксування більше ніж 131 голосу відбулось із грубим порушенням законодавства, які спричиняють недійсність таких листків опитування/голосування.

З огляду на викладене позивач просить:

- визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ГЕНЕРАЛА НАУМОВА» від 29.10.2022, оформлене протоколом зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Генерала Наумова» від 29.10.2022.

- визнати недійсним рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ГЕНЕРАЛА НАУМОВА», оформлене протоколом засідання правління ОСББ «Генерала Наумова» від 8 червня 2023 року № 16.

- скасувати реєстраційну дію - державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Генерала Наумова" , шляхом скасування запису реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, 16.09.2023 № 006031327 у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Ухвалою суду від 04.07.2024 залишено позовну заяву ОСОБА_1 без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом семи днів з дня вручення даної ухвали.

Позивачем у строк встановлений ухвалою суду від 04.07.2024, подано заяву про усунення недоліків, з доданими до неї документам.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/8211/24 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 01.08.2024.

17.07.2024 представником позивача подано документи для долучення до матеріалів справи.

30.07.2024 представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволені позову, посилаючись на те, що ініціативна група зі скликання загальних зборів співвласників ОСББ на 29.10.2022 в розумінні ч. 4 ст. 10 Закону, абз. 2 п. 5 розділу ІІІ Статуту здійснила повідомлення усіх співвласників житлового будинку по АДРЕСА_18 про день та час загальних зборів співвласників ОСББ. Від моменту проведення Загальних зборів співвласників ОСББ 29.10.2022 до 22.07.2024 до ОСББ не надходило жодної скарги, зауваження чи заперечення щодо обмеження в голосуванні, недопущені в голосуванні від власника (власників) квартир по АДРЕСА_18 . Крім того, до ОСББ надійшли заяви членів правління ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 щодо прийнятих особистих рішень про вихід зі складу правління ОСББ. Вказані особи не заперечували щодо їх відкликання з посад членів ОСББ. Також зазначав, що голосування в загальних зборах ОСББ 29.10.2022 особами на підставі письмових довіреностей, виданими власниками квартир їхнім повіреним особам без їхнього нотаріального посвідчення є належною та допустимою формою участі в голосуванні з усіх питань порядку денного, а тому зарахування голосів власників квартир відбулося з дотриманням Закону та Статуту ОСББ.

Також зазначає, що позивач був належним чином повідомлений про день та час проведення зборів, висловив свою позицію як співвласник ОСББ з приводу усіх питань порядку денного, що підтверджує листок письмового опитування. Після оголошення результатів проведення Загальних зборів ОСББ 29.10.2022 не звертався до ОСББ зі скаргами чи зауваженнями, що свідчить про відсутність його порушеного права, свободи чи інтересу.

Крім того зазначає, що позивач у справі, перебуваючи на посаді Голови правління ОГСББ, вчинив кримінальне правопорушення, вироком Оболонського районного суду м. Києва у справі №756/4664/22 від 01.03.2024 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 190 КК України та призначено йому покарання у виді 2 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено його від відбування покарання у виді позбавлення волі з випробуванням з встановленням іспитового строку тривалістю в 2 роки.

Співвласники будинку по вул. Генерала Наумова, зважаючи на втрату будь-якої довіри до ОСОБА_1 у законний спосіб обрали новий склад правління ОСББ, голову правління ОСББ, яка з 08.06.2023 виконує свої обов`язки та здійснює керівництво та забезпечення житлового будинку усіма необхідними комунікаціями.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.08.2024 закрито підготовче провадження у справі №910/8211/24 та призначено справу до розгляду по суті на 22.08.2024.

05.08.2024 до суду надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивача зазначав, що відповідач долучив до свого відзиву докази відправки повідомлення про заплановані збори 14.10.2022, проте в матеріалах справи немає доказів вручення цих повідомлень в термін, не пізніше 19.10.2022, тобто відповідач не повідомив належним чином співвласників про загальні збори, як того вимагає чинне законодавство. Також станом на дату проведення загальних зборів не існувало довіреностей, на які посилається відповідач, що підтверджується відсутністю посилань на них в листках опитування, відсутністю навіть згадки про те, що особи, які приймали участь в голосуванні, є представниками, та недолучення даних довіреностей до протоколу загальних зборів. Вказує, що наявність спору щодо правомірності та законності його звільнення з посади голови правління жодним чином не впливає на порушення прав позивача під час проведення загальних зборів, що оформлені оскаржуваним протоколом від 29.10.2022, де його усунуто від управління будинком (виключено зі складу правління ОСББ).

13.08.2024 представник відповідача подав до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких вказував, що ОСББ «Генерала Наумова» повідомила в належний та допустимий спосіб усіх співвласників, в т.ч. й позивача, про засідання Загальних зборів ОСББ 29.10.2022, що засвідчує як наявність кворуму, так і голосування 75 % квартир усіх співвласників на Загальних Зборах ОСББ 29.10.2022. Належного та допустимого спростування щодо скликання та проведення Загальних зборів ОСББ 29.10.2022 позивачем не надано. Також позивач не навів, яке його право порушено/ невизнано чи оспорювано.

У судовому засіданні 22.08.2024 оголошено перерву до 12.09.2024.

12.09.2024 оголошено перерву в судовому засіданні до 19.09.2024. Суд запропонував позивачу надати письмові пояснення щодо розбіжностей в документах. Так, у судовому засіданні представник позивача зазначила нові квартири, де голосування, на її думку, відбувалося представниками без довіреності та де відомості про власників, які голосували в листках письмового опитування та Витягу відрізняються один від одного.

18.09.2024 представник відповідача подав до суду додаткові пояснення по справі, в яких зазначав, що згідно нових обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача від 12.09.2024, які були заявлені на стадії дослідження доказів, нові невідповідності щодо власників квартир, стосуються наступних квартир: АДРЕСА_58 АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_29 , АДРЕСА_30 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_41 , АДРЕСА_42 , АДРЕСА_43 , АДРЕСА_44 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_45 , АДРЕСА_46 , АДРЕСА_47 , АДРЕСА_48 , АДРЕСА_49 , АДРЕСА_50 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_52 , АДРЕСА_53 , АДРЕСА_54 , АДРЕСА_55 , АДРЕСА_56 , АДРЕСА_57 . Зазначав, що під час формування Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної частини щодо об`єкта нерухомого майна у ЦНАП в 2023 році, автоматично відомості старого реєстру - Реєстру прав власності на нерухоме майно та нового реєстру - Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної частини щодо об`єкта нерухомого майна були сформовані в одному документі, що призвело до певної плутанини, яка пов`язана із невідповідністю власників, які голосували 29.10.2022 та відомостями з Реєстру. По квартирам АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_56 не відбувалося голосування по довіреностям, як зазначено позивачем. Також зазначав, що голосування співвласниками квартир АДРЕСА_30 та АДРЕСА_32 є законним та таким, що відповідає порядку та умовам голосування, затвердженим Статутом.

Також 18.09.2024 представник відповідача подав до суду клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження та приєднання нових доказів у справі, у якому зокрема зазначав, що в спростування нових доказів та правових підстав позову, які були заявлені 12.09.2024 на стадії дослідження доказів, необхідно залучити наступні документи: докази на спростування невідповідності власників квартир, які голосували 29.10.2022 до відомостей про власників згідно Інформаційної довідки (квартири АДРЕСА_58 , АДРЕСА_22, АДРЕСА_19 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_20); довіреності по квартирам АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_56 .

У судове засідання 19.09.2024 з`явилися представники сторін, надали пояснення по справі.

Розглянувши додаткові пояснення по справі представника відповідача та клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження та приєднання нових доказів у справі, суд відмовив у задоволенні вказаного клопотання, втім прийняв додаткові пояснення до матеріалів справи.

Відповідно до практики Верховного Суду, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Такі та подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, від 03.10.2019 у справі № 902/271/18, від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, від 07.03.2023 у справі № 904/1252/22, від 30.08.2023 у справі № 910/10477/22, у тому числі в постанові від 14 березня 2023 року у справі № 921/174/21.

Отже, для вирішення питання щодо можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття, суд першої інстанції має встановити, чи є обставини, якими сторона обґрунтовує таку необхідність, вагомими. Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права на справедливий суд.

Враховуючи, що в даному випадку відсутні вагомі підстави для повернення до стадії підготовчого провадження, суд відмовив у задоволенні вказаного клопотання, але прийняв додаткові пояснення представника відповідача.

В судовому засіданні 19.09.2024 оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно дослідивши надані докази, суд встановив такі фактичні обставини.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Генерала Наумова» створене у 2014 році власниками квартир та приміщень багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_18 . Рішення про створення об`єднання прийнято установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку 22.11.2014.

Правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Генерала Наумова» сформовано 22.11.2014 у складі п`яти осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 . На засіданні правління 22.11.2014 ОСОБА_1 обрано головою правління.

Державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Генерала Наумова» проведено 03.12.2014.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Генерала Наумова» здійснює свою діяльність на підставі статуту, затвердженого рішенням загальних зборів від 06.09.2016, оформленим протоколом №2.

Протоколом від 26.09.2022 засвідчено створення та засідання ініціативної групи з підготовки, скликання та проведення Загальних зборів ОСББ «Генерала Наумова», що мали відбутися 29.10.2022. Даним протоколом було затверджено склад ініціативної групи, порядок денний загальних зборів співвласників ОСББ на 29.10.2022.

Згідно абз. 2 п. 5 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Генерала Наумова» ініціативна група не менше ніж за 14 днів до дати проведення зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, письмове повідомлення про проведення загальних зборів.

З матеріалів справи вбачається, що 14.10.2022 засобами поштового зв`язку (рекомендованим повідомленням) кожному співвласнику житлового будинку по АДРЕСА_18 направлено повідомлення про день та час проведення зборів співвласників ОСББ із порядком денним.

Також здійснено оповіщення співвласників житлового будинку під розписку у відомості про день та час проведення зборів співвласників ОСББ на 29.10.2022.

Крім того, здійснено оповіщення співвласників житлового будинку шляхом розміщення оголошення (об`яви) про день та час проведення зборів співвласників ОСББ на 29.10.2022 та порядку денного зборів співвласників ОСББ.

29.10.2022 відбулись загальні збори співвласників багатоквартирного будинку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Генерала Наумова», прийняті рішення на яких оформлені Протоколом від 29.10.2022, з наступним порядком денним:

1. Припинення повноважень діючих членів ревізійної комісії ОСББ «Генерала Наумова»: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

2. Припинення повноважень діючих членів правління ОСББ: ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

3. Обрання нових членів ревізійної комісії ОСББ.

4. Обрання нових членів правління ОСББ.

5. Визначення розміру матеріального заохочення Голови правління ОСББ.

Загальна кількість співвласників - 380 осіб. У голосуванні приймало участь 237 осіб. Голосування відбулось у тому числі із застосуванням письмового опитування співвласників.

За результатами голосування прийнято такі рішення: по першому питанню -«за» 232 голоси, «утримався» 2 голоси, рішення прийнято; по другому питанню - «за» 227 голоси, «проти» 9 голосів, «утримався» 1, рішення прийнято; по третьому питанню - «за» 234 голоса, «проти» 3 голоса, рішення прийнято; по четвертому питанню - «за» 216 голосі, «проти» 19 голосів, «утримався» 2, рішення прийнято; по п`ятому питанню - «за» 228 голосів, «проти» 8 голосів, «утримався» 2, рішення прийнято.

Відповідно до п. 13 Статуту порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами. Загальні збори своїм рішенням вправі в будь-який час припинити повноваження правління чи окремих його членів.

З матеріалів справи вбачається, і це не заперечується сторонами, позивач також був присутній на Загальних зборах співвласників ОСББ і приймав участь у голосуванні.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 посилався на те, що жоден листок опитування не містить усіх обов`язкових реквізитів, що призводить до їх нікчемності.

Так, у листках письмового опитування 131 співвласника квартир, а саме квартир АДРЕСА_7 , АДРЕСА_59 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_60 , АДРЕСА_61 , АДРЕСА_62 , АДРЕСА_63 , АДРЕСА_64 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_65 , АДРЕСА_66 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_67 , АДРЕСА_68 , АДРЕСА_58 , АДРЕСА_69 , АДРЕСА_70 , АДРЕСА_71 , АДРЕСА_72 , АДРЕСА_73 , АДРЕСА_74 , АДРЕСА_75 , АДРЕСА_76 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_77 , АДРЕСА_44 , АДРЕСА_78 , АДРЕСА_79 , АДРЕСА_80 , АДРЕСА_81 , АДРЕСА_82 , АДРЕСА_83 , АДРЕСА_84 , АДРЕСА_85 , АДРЕСА_86 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_87 , АДРЕСА_88 , АДРЕСА_89 , АДРЕСА_90 , АДРЕСА_91 , АДРЕСА_92 , АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_93 , АДРЕСА_94 , АДРЕСА_95 , АДРЕСА_96 , АДРЕСА_97 , АДРЕСА_98 , АДРЕСА_99 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_100 , АДРЕСА_101 , АДРЕСА_102 , АДРЕСА_103 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_104 , АДРЕСА_105 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_106 , АДРЕСА_107 , АДРЕСА_108 , АДРЕСА_109 , АДРЕСА_110 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_111 , АДРЕСА_112 , АДРЕСА_113 , АДРЕСА_114 , АДРЕСА_115 , АДРЕСА_116 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_117 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_118 , АДРЕСА_119 , АДРЕСА_120 , АДРЕСА_121 , АДРЕСА_122 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_123 , АДРЕСА_124 , АДРЕСА_125 , АДРЕСА_126 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_127 , АДРЕСА_128 , АДРЕСА_129 , АДРЕСА_130 , АДРЕСА_57 , АДРЕСА_131 , АДРЕСА_132 , АДРЕСА_133 , АДРЕСА_134 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_135 , АДРЕСА_136 не зазначено документу, що підтверджує право власності на квартиру, загальну площу квартири, особистий підпис особи, яка проводила опитування.

Крім того, у листках опитування/голосування щодо власників квартир АДРЕСА_137 , АДРЕСА_85 , АДРЕСА_87 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_138 , АДРЕСА_139 , АДРЕСА_140 зазначена недостовірна інформація, адже у них вказані особи, які не відповідають справжнім власникам квартир, інформація щодо яких міститься у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно.

Підписання листків голосування/опитування у квартирах АДРЕСА_7 , АДРЕСА_59 , АДРЕСА_62 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_65 , АДРЕСА_141 , АДРЕСА_70 , АДРЕСА_73 , АДРЕСА_142 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_143 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_77 , АДРЕСА_78 , АДРЕСА_79 , АДРЕСА_144 , АДРЕСА_145 , АДРЕСА_146 , АДРЕСА_84 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_94 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_147 , АДРЕСА_148 , АДРЕСА_149 , АДРЕСА_57 , АДРЕСА_135 відбувалося представниками, а документу, що надає повноваження на голосування від імені співвласника не зазначено та до протоколу не долучено.

Представником співвласників у квартирах АДРЕСА_143 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_78 , АДРЕСА_145 , АДРЕСА_84 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_149 зазначено ОСОБА_9 , який обирався новим членом правління ОСББ відповідно до питання 4 порядку денного. Вчинення такої дії прямо суперечить нормам ЦК України, а саме ч. 3 ст. 238 ЦК України.

У листку опитування за АДРЕСА_98 квартиру стоїть підпис не власника, а нового члена правління ОСОБА_9 .

Також зафіксовано різні підписи у власника АДРЕСА_136 квартири ОСОБА_12 у листку опитуванні за себе, і як представника за АДРЕСА_135 квартиру.

У листках опитування власників квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 не зазначено день (дату) голосування, що унеможливлює встановлення дотримання 15-денного терміну голосування після проведення зборів ОСББ.

У листках опитування співвласників квартир АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 замість визначеного «за» чи «проти» стоїть плюс («+»), що не відповідає встановленим законодавством варіантам голосування.

Крім того, є переконливі відомості щодо перебування власників квартир АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 за кордоном, що позбавляє їх можливості взяти участь у голосуванні.

Таким чином, позивач зазначає, що із 237 листків опитування/ голосування співвласників, фіксування більше ніж 131 голосу відбулося із грубим порушенням законодавства, які спричиняють недійсність таких листків опитування/ голосування. За вирахуванням недійсних листків опитування/ голосування, залишається менше ніж 109 співвласників, голосування яких зафіксовано належним чином, проте вказана кількість співвласників є недостатньою для прийняття будь-якого рішення.

Також вказує, що протокол від 29.10.2022 оформлено із порушенням норм законодавства, оскільки він не містить загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, документу, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, загальну площу квартири, документу, що надає повноваження на голосування від імені співвласника, фіксування голосування фактично присутніх співвласників квартир відбулось не у передбачений законодавством формі.

З огляду на вказане вважає, що наведені порушення призводять до недійсності рішення, оформленого Протоколом від 29.10.2022 і вказують на порушення прав позивача на управління об`єднанням, у зв`язку із чим просив позов задовольнити.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до пункту 1 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається в частині першій статті 4 ЦПК України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Відтак задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем обставин щодо наявності в нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу) та факту його порушення.

Вирішуючи даний спір, суд повинен установити наявність порушених прав позивача внаслідок неправомірних дій зі сторони ОСББ, тобто не тільки недотримання норм закону під час прийняття оскаржуваних рішень загальних зборів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є, в тому числі, визнання положень статуту та рішень недійсними.

У постанові Верховного Суду від 07.11.2023 у справі № 920/1261/21 зазначено, що застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої із зазначених умов унеможливлює задоволення позову. Інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, уникати зайвого втручання в питання створення і діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, які вирішуються виключно установчими зборами співвласників

У постанові Верховного Суду від 07.11.2023 у справі № № 916/3574/21 зазначено, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати чи буде воно відновлене у заявлений спосіб. Позов може бути задоволений лише у випадку встановлення факту порушення, не визнання або оспорення відповідачем (відповідачами) прав, свобод чи інтересів позивача. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову. При цьому Верховний Суд зазначив про те, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суд має враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, уникати зайвого втручання в питання створення і діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, які вирішуються виключно установчими зборами співвласників.

У постанові Верховного Суду від 22.11.2023 у справі № 916/2929/22 зазначено, що заявляючи позов про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку позивач має довести (підтвердити) в установленому законом порядку протиправність рішення та, яким чином оспорюване ним рішення порушує (зачіпає) його права та законні інтереси, а суд, у свою чергу, - перевірити доводи та докази, якими позивач обґрунтовує такі свої вимоги, і в залежності від встановленого вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту позивача. Отже, суд має з`ясувати чи було порушено право позивача, і у чому саме полягає таке порушення та яким чином може бути відновлено у цьому спорі, і у залежності від встановлених обставин справи вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для його захисту.

У постанові Верховного Суду від 22.11.2023 у справі № 917/1531/21 зазначено, що відсутність порушення прав та законних інтересів позивача є самостійною, достатньою підставою для відмови у позові.

Верховний Суд у постанові від 15.11.2023 у справі № 917/1891/21 за позовами співвласника багатоквартирного будинку до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку щодо оскарження рішення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку зазначив, що виключно встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів. При цьому Верховний Суд констатував, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, уникати зайвого втручання в питання діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, які вирішуються загальними зборами співвласників.

Суд враховує, що позивач обґрунтовує порушення своїх прав тим, що із 237 листків опитування/ голосування співвласників, фіксування більше ніж 131 голосу відбулося із грубим порушенням законодавства, які спричиняють недійсність таких листків опитування/ голосування. За вирахуванням недійсних листків опитування/ голосування, залишається менше ніж 109 співвласників, голосування яких зафіксовано належним чином, проте вказана кількість співвласників є недостатньою для прийняття будь-якого рішення.

Вважає, що наведені порушення призводять до недійсності рішення, оформленого Протоколом від 29.10.2022 і вказують на порушення прав позивача на управління об`єднанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів та прийняття відповідних рішень здійснюються згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначає Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон, в редакції на момент прийняття оспорюваного рішення загальних зборів).

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.

Згідно з абзацом 2 статті 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник має право брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання.

Співвласники мають право брати участь в управлінні багатоквартирним будинком особисто або через представника (пункт 2 частини першої статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).

За приписами ст. 10 Закону вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема: затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників.

Як зазначалося вище, протоколом від 26.09.2022 засвідчено створення та засідання ініціативної групи з підготовки, скликання та проведення Загальних зборів ОСББ «Генерала Наумова», що мали відбутися 29.10.2022. Даним протоколом було затверджено склад ініціативної групи, порядок денний загальних зборів співвласників ОСББ на 29.10.2022.

Згідно абз. 2 п. 5 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Генерала Наумова» ініціативна група не менше ніж за 14 днів до дати проведення зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

14.10.2022 засобами поштового зв`язку (рекомендованим повідомленням) кожному співвласнику житлового будинку по АДРЕСА_18 направлено повідомлення про день та час проведення зборів співвласників ОСББ із порядком денним.

Також здійснено оповіщення співвласників житлового будинку під розписку у відомості про день та час проведення зборів співвласників ОСББ на 29.10.2022.

Крім того, здійснено оповіщення співвласників житлового будинку шляхом розміщення оголошення (об`яви) про день та час проведення зборів співвласників ОСББ на 29.10.2022 та порядку денного зборів співвласників ОСББ.

Отже суд дійшов висновку, що відповідач у належний спосіб здійснив повідомлення усіх власників житлового будинку по АДРЕСА_18 .

Згідно з п. 2 Статуту ОСББ «Генерала Наумова» вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

До виключної компетенції загальних зборів належить, зокрема, обрання членів правління об`єднання, визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління (п. 3 Статуту).

Згідно з ч. 12, 13 ст. 10 Закону кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 серпня 2024 року у справі № 910/3339/23.

Відповідно до п. 7 Статуту ОСББ «Генерала Наумова» кожен співвласник (його представник) має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Таким чином, згідно зі Статутом ОСББ «Генерала Наумова», один власник має один голос і принципи пропорційності від площі квартири не впливають на хід голосування, а тому не зазначення площі квартири в листках письмового опитування не створює їх недійсності.

За умовами п. 8 Статуту рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласника (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників. Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату його голосування («за» чи «проти»).

Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої п. 8 цього розділу, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими. (п. 9 Статуту).

Відповідно до п. 10 Статуту під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування.

З матеріалів справи вбачається, що голосування згідно порядку денного на загальних зборах ОСББ 29.10.2022 відбулося власниками квартир та їх представниками, які до дня проведення зборів надали довіреності.

За вимогами п. 6 Статуту у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може представляти його представник, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника.

На підставі довіреностей волевиявлення було реалізовано власниками квартир АДРЕСА_7 , АДРЕСА_59 , АДРЕСА_150 , АДРЕСА_62 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_65 , АДРЕСА_141 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_70 , АДРЕСА_73 , АДРЕСА_142 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_143 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_78 , АДРЕСА_79 , АДРЕСА_144 , АДРЕСА_145 , АДРЕСА_146 , АДРЕСА_84 , АДРЕСА_151 , АДРЕСА_87 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_138 , АДРЕСА_94 , АДРЕСА_98 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_152 , АДРЕСА_153 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_148 , АДРЕСА_140 , АДРЕСА_116 , АДРЕСА_149 , АДРЕСА_57 , АДРЕСА_135 , АДРЕСА_154 .

Власники квартир АДРЕСА_150, АДРЕСА_85 , АДРЕСА_87 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_138 , АДРЕСА_140 надали довіреності на повірених осіб, які здійснили голосування від імені власників на загальних зборах.

Власник квартири АДРЕСА_155 ОСОБА_11 голосувала особисто.

Вказані обставини не спростовані позивачем.

Доводи позивача про відсутність посилання на вказані довіреності в листках опитування та не долучення їх до протоколу загальних зборів, не свідчить про те, що станом на дату проведення загальних зборів таких довіреностей не існувало.

Згідно з частиною третьою статті 244 ЦК України довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення умов ведення бізнесу (дерегуляція)» № 191-VIII від 12.02.2015 частину п`яту статті 245 ЦК України викладено в наступній редакції: «Довіреність на право участі та голосування на загальних зборах, видана фізичною особою, посвідчується нотаріусом або іншими посадовими особами, які вчиняють нотаріальні дії, а також може посвідчуватися депозитарною установою у визначеному Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку порядку. Довіреність на право участі та голосування на загальних зборах від імені юридичної особи видається в порядку, встановленому статтею 246 цього Кодексу, та не потребує посвідчення».

Водночас Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів» № 289-VIII від 07.04.2015 зазначену частину п`яту статті 245 Цивільного кодексу України викладено в редакції: «довіреність на право участі та голосування на загальних зборах, видана фізичною особою, посвідчується у порядку, визначеному законодавством».

З аналізу норм статті 245 ЦК України вбачається, що норми зазначеної статті визначають перелік довіреностей, які, хоч і не є нотаріально посвідченими, але згідно із законом прирівнюються до них. Як виняток із загальних правил довіреність на право участі та голосування на загальних зборах, яка посвідчується у порядку, визначеному законодавством.

У постанові від 04.04.2024 у справі № 911/321/23 Верховний Суд констатував, що на довіреність на право участі та голосування на загальних зборах не поширюється норма частини третьої статті 245 ЦК України щодо довіреностей на управління і розпорядження корпоративними правами.

Частиною першою статті 245 ЦК України передбачено, що форма довіреності повинна відповідати формі, в якій відповідно до закону має вчинятися правочин.

Суд зазначає, що оскільки рішення зборів ОСББ оформлюються протоколом, який вчиняється в письмовій формі, то довіреність на участь у таких зборах має вчинятися в письмовій формі.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 27.03.2023 у справі № 906/908/21, від 12.07.2023 у справі № 906/907/21.

Подібні за змістом висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.02.2022 у справі № 910/5179/20. Так, у п.8.57 Велика Палата, проаналізувавши зміст статті 245 ЦК, зокрема частину п`яту цієї статті, вказала, що оскільки рішення зборів співвласників оформлюються протоколом, який вчиняється в письмовій формі, то довіреність на участь у таких зборах має вчинятися в письмовій формі. При цьому обов`язкового нотаріального посвідчення такої довіреності законом не передбачено. Особливості представництва інтересів члена ОСББ в роботі його органів управління можуть визначатися статутом ОСББ.

Однак у цьому випадку судом не встановлено таких особливостей, як і не встановлено невідповідності довіреностей вимогам щодо письмової форми їх вчинення.

З огляду на вказане доводи позивача про те, що довіреності вчинені в простій письмовій формі не дають можливості встановити осіб, що їх видали, а також дату їх видачі, у зв`язку із чим не можуть бути прийняті до уваги, є безпідставними.

Доводи позивача про те, що вказані довіреності створені безпосередньо для подачі їх копій до суду жодним чином не підтверджені та ґрунтуються на припущеннях.

Крім того, з вказаних довіреностей вбачається, що співвласники дорученнями уповноважили довірених осіб на голосування від їх імені саме на загальних зборах ОСББ «Генерала Наумова» 29.10.2022. Надані суду довіреності складені у письмовій формі.

Тобто, співвласники видали довіреності саме на право участі та голосування на загальних зборах.

Також суд відхиляє доводи позивача про те, що у листку опитування за АДРЕСА_98 квартиру стоїть підпис не власника, а нового члена правління ОСОБА_9 , а також відрізняються підписи у власника квартири АДРЕСА_136 ОСОБА_12 у листку опитуванні за себе, і як представника за АДРЕСА_135 квартиру, оскільки лише експерт може надати відповідь на питання, чи належить підпис особі, яка його поставила.

Наявність розходжень у формі виразу голосу (думки) співвласника з питання порядку денного від форми, встановленої у ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та ст. 8 Статуту ОСББ, про які зазначає позивач, не свідчить про неможливість визначення змісту відданого голосу з того чи іншого питання порядку денного. Інформаційний посил особи (голос) з кожного питання порядку денного неможливо сплутати або наділити іншим значенням, окрім запропонованого законодавцем.

Відсутність у деяких листках письмового опитування повної інформації про підстави виникнення права власності особи співвласника не спростовує наявності у співвласника права голосу на спірних зборах, що свідчить про правомірність їх участі у голосінні та врахування їх голосів при загальному підрахунку. Також, у листках не встановлено подвоєнь прізвищ та/або іншої інформації, за наявності якої можливо сплутати або не визначити особу співвласника, що призвело б до хибного підрахунку з цих підстав.

З огляду на зазначене суд бере до уваги долучені до матеріалів справи довіреності щодо осіб, які взяли участь у зборах через своїх представників, і які мають бути враховані в загальній кількості осіб, що з`явилися на збори.

При цьому, суд зазначає, що будь-яких зауважень щодо результатів голосування від власників квартир, які уповноважили довірених осіб на голосування від їх імені на загальних зборах ОСББ «Генерала Наумова» 29.10.2022, матеріали справи не містять.

У постанові Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 908/2085/21 зроблено висновок про те, що Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не визначає кворуму установчих зборів - найменшої кількості співвласників зборів, необхідної для визнання таких зборів правомочними приймати рішення з питань порядку денного, а встановлює кількість голосів співвласників, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів (стаття 6 вказаного Закону).

Відповідно до частини третьої статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Частиною чотирнадцятою статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Тобто частина чотирнадцята статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлює кількість голосів співвласників, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів.

При цьому, Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», серед іншого, внесено зміни до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», згідно із якими, зокрема, скасовано поняття кворуму на загальних зборах для прийняття рішень. Тобто за чинної редакції Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» скільки б співвласників не прийшло на загальні збори - загальні збори є правомочними і голосування проводиться.

Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 29.03.2018 у справі № 911/4261/16, від 18.04.2023 у справі № 916/3278/21.

Водночас, частиною п`ятнадцятою статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною 14 цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Отже, у разі якщо кількості голосів присутніх співвласників на загальних зборах недостатньо для прийняття рішення «за» або «проти», встановленої частиною 14 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Згідно із частиною шістнадцятою статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»).

Таким чином, з огляду на положення частин п`ятнадцятої, шістнадцятої статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» результати голосування з усіх питань порядку денного загальних зборів співвласників визначаються одночасно (за наслідком складення підсумку голосів співвласників, які брали участь в зборах, з тими співвласниками, які проголосували шляхом письмового опитування).

За умовами п. 8 Статуту рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників.

Судом встановлено, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку становить 380 осіб, тобто рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники) у загальній кількості більше 190 осіб.

29.10.2022 у голосуванні з питань порядку денного прийняли участь співвласники у загальній кількості - 237 осіб, що відповідає порядку голосування, встановленому вимогами Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», тобто за прийняті рішення проголосувало більше половини усіх співвласників.

Недоліки, які мали місце при оформленні протоколу загальних зборів є несуттєвими, не призвели до порушення прав позивача та не впливають на законність рішення загальних зборів.

Також суд зазначає, що у судовому засідання 12.09.2024 представником позивача в усній формі після закриття підготовчого провадження у справі було зазначено нові квартири, які не зазначалися в позовній заяві, де голосування, на її думку, відбувалося представниками без довіреності та де відомості про власників, які голосували в листках письмового опитування та Витягу відрізняються один від одного, а також щодо подвійного голосування співвласниками квартир.

При цьому такі обставини не зазначалися представником позивача і у відповіді на відзив на позовну заяву.

Щодо доводів позивача, заявлених у судовому засіданні 12.09.2024, зокрема, про невідповідність власників квартир: АДРЕСА_58 АДРЕСА_19 АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_29 , АДРЕСА_30 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_37 , АДРЕСА_38 , АДРЕСА_39 , АДРЕСА_40 , АДРЕСА_41 , АДРЕСА_42 , АДРЕСА_43 , АДРЕСА_44 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_45 , АДРЕСА_46 , АДРЕСА_47 , АДРЕСА_48 , АДРЕСА_49 , АДРЕСА_50 , АДРЕСА_51 , АДРЕСА_52 , АДРЕСА_53 , АДРЕСА_54 , АДРЕСА_55 , АДРЕСА_56 , АДРЕСА_57 , то такі спростовуються матеріалами справи.

Крім того є безпідставними й доводи щодо подвійного голосування власниками квартир АДРЕСА_156 та АДРЕСА_32, оскільки голосування співвласниками прямо передбачено п. 7 розділу ІІІ Статуту об`єднання

Також безпідставні посилання представника відповідача і на відсутність довіреностей по квартирам АДРЕСА_11 , АДРЕСА_51АДРЕСА_25 АДРЕСА_40 , оскільки такі були приєднані до відзиву на позовну заяву.

Водночас, суд враховує, що Верховний Суд неодноразово та послідовно висловлював правову позицію про те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову (постанови від 27.06.2018 у справі №910/18802/17, від 03.08.2020 у справі №911/2139/19, від 27.10.2021 у справі №916/1769/20).

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 27.06.2018 у справі №910/18802/17 наголосив, що у будь-якому з таких випадків позивачем має бути додержано правил вчинення відповідної процесуальної дії, а недотримання ним таких правил тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК України.

Отже суд виходить з того, що стаття 46 ГПК України передбачає саме право позивача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження: збільшити або зменшити розмір позовних вимог; змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви, що в даному випадку не дотримано.

В даному випадку усними посиланнями представника позивача на нові обставини змінено та зазначено нові підстави позову, тобто нові обставини спірних правовідносин.

Також суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22, відповідно до яких визнання рішень щодо обрання органів управління, затвердження кошторису, розміру внесків та інших важливих для діяльності ОСББ питань недійсними в судовому порядку, як правило, відбувається через значний проміжок часу після їх прийняття і має негативні наслідки для діяльності ОСББ, адже створює ситуацію правової невизначеності для всіх співвласників і самого ОСББ. За таких умов суд повинен приділяти ще більше уваги дослідженню питань балансу інтересів співвласників ОСББ.

Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, у тому числі шляхом скасування рішень, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного у сукупності, суд відмовляє у задоволенні позову.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 232, 236-241, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому статтею 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений статтею 256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому статтею 257 Господарського процесуального кодексу України.

З повним текстом рішення можна ознайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою:http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено та підписано 30.09.2024

Суддя Владислав ДЕМИДОВ