ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04.10.2024м. ДніпроСправа № 904/4353/24
Суддя Дупляк С.А., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1

до Приватного підприємства "РЕКЛАМНЕ АГЕНСТВО "РЕКЛАМА-ЦЕНТР"

про визнання трудових відносин припиненими,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до господарського суду з позовною заявою від 17.09.2024 за вих. №б/н до Приватного підприємства "РЕКЛАМНЕ АГЕНСТВО "РЕКЛАМА-ЦЕНТР" (далі - відповідач) у якій просить

визнати трудові відносини позивача та відповідача припиненими у зв`язку зі звільненням позивача із займаної посади директора за сумісництвом за власним бажанням на підставі ч.1 ст.38 КЗпП України;

виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з розділу "Відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо" відомості про ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), як Директора (керівника) Приватного підприємства «РЕКЛАМНЕ АГЕНСТВО «РЕКЛАМА-ЦЕНТР» ();

Судові витрати позивач просить суд стягнути з відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/4353/24 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2024.

Перевіривши матеріали позовної заяви, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху з огляду на таке.

(1) Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 123 ГПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому відношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: із позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; із позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01.01.2024 набрав чинності Закон України "Про Державний бюджет України на 2024 рік", статтею 7 якого встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3.028,00 грн.

Так, за дві вимоги немайнового характеру позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 6.056,00 грн.

Фактично сплачено позивачем судовий збір у розмірі 3.028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 17.09.2024 №9080-6190-8641-7710.

Отже, недоплата судового збору становить 3.028,00 грн.

(2) Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 ГПК України).

В якості доказу направлення копії позовної заяви та копій доданих до неї документів позивач долучив листи з описами вкладення, проте суд вказані докази належними не визнає з огляду на таке.

Основною метою використання опису вкладення є одержання відправником офіційних доказів направлення адресату конкретного переліку документів.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою № 270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи №904/4353/24 наявні листи з описами вкладення про відправлення на адреси відповідача та Товариства з обмеженою відповідальністю "РАДІОГРУПА" позовної заяви та додатків, проте перевірити вміст поштового відправлення, а саме які саме додатки були направлені на адреси відповідача та Товариства з обмеженою відповідальністю "РАДІОГРУПА" судом не вбачається можливим.

(3) Крім цього, позивач у вступній частині позовної заяви визначив Товариство з обмеженою відповідальністю "РАДІОГРУПА" в якості третьої особи, хоча обґрунтоване клопотання щодо її залучення та як рішення суду може вплинути на її права та обов`язки позивач не вказав.

Господарський суд вважає за потрібне вказати, що питання допущення або залучення третьої(іх) особи(іб), яка(і) не заявляє самостійних вимог на предмет спору, до участі у справі вирішується ухвалою суду під час прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду, з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес у даній справі. Саме лише зазначення в позовній заяві та/або у вступній частині судового рішення певного підприємства чи організації як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, без вирішення судом питання щодо її допущення або залучення до участі у справі не надає їм відповідного процесуального статусу.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Таким чином, позивачу рекомендовано подати належним чином обґрунтоване клопотання про залучення третьої(іх) особи(іб), із зазначенням наявності у неї(их) юридичного інтересу та вказати, яким саме чином рішення у цій справі вплине на її(їх) права та обов`язки і на боці якої сторони вона(и) виступає(ють).

Таким чином, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом трьох днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 164, 234, 235 ГПК України, господарський суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху.

Запропонувати позивачу надати до господарського суду:

докази доплати судового збору у розмірі 3.028,00 грн.

документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладень.;

Позивач вправі подати належним чином обґрунтоване клопотання про залучення третьої(іх) особи(іб) із зазначенням наявності у неї(их) юридичного інтересу та вказати, яким саме чином рішення у цій справі вплине на її(їх) права та обов`язки і на боці якої сторони вона(и) бере(уть) участь.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом трьох днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Дупляк