ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"03" жовтня 2024 р. Справа № 911/386/24

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", 03065, місто Київ, проспект Гузара Любомира, будинок 44

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП", 01042, місто Київ, провулок Новопечерський, будинок 19/3, корпус 3, офіс 2

про стягнення 680 132,72 грн штрафних санкцій за договором № від 18.06.2021

суддя Н.Г. Шевчук

секретар судового засідання М.Г.Байдрелова

за участю:

представник позивача - Горбач А.М.;

представник вiдповiдача - Сібілєв М.А.

Суть спору: Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (далі ТОВ "Оператор газотранспортної системи України") звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП" (далі ТОВ "ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП") про стягнення штрафних санкцій за договором № від 18.06.2021 у розмірі 680 132,72 грн, з яких: 491 953,71 грн пеня у розмірі 0,1% від вартості несвоєчасно виконаних робіт за кожен день прострочення за період з 15.04.2022 по 14.10.2022 та 188 179,01 грн штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно виконаних робіт за порушення строку їх виконання більш ніж на 30 календарних днів.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов даного договору в частині дотримання строків виконання послуг з ремонту і технічного обслуговування вимірювальних, випробувальних і контрольних приладів (ремонт пункту вимірювання витрати газу на ГРС Новояворівськ, ГРС Великий Любінь, ГРС Нежухів та ГРС Стинава), встановлених Графіком виконання робіт до цього договору по ІІ етапу.

Відповідач проти позову заперечує посилаючись на наявність обставин непереборної сили у зв`язку із повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України та введення воєнного стану, невірність розрахунку в частині початку періоду прострочення, а також просить у разі ухвалення рішення на користь позивача зменшити суму пені і штрафу.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши подані докази, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд

В С Т А Н О В И В :

ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" (Замовник) та ТОВ "ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП" (Підрядник) у порядку Закону України "Про публічні закупівлі"18.06.2021 уклали договір № (далі Договір), відповідно до якого Підрядник за завданням Замовника відповідно до умов цього договору про закупівлю зобов1язується на свій страх і ризик надати послуги: Послуги з ремонту і технічного обслуговування вимірювальних, випробувальних і контрольних приладів (Ремонт пунктів вимірювання витрати газу ГРС Новояворівськ, ГРС Великий Любінь, ГРС Нежухів, ГРС Стинава) (далі Роботи).

Склад, обсяги, вартість Робіт та строки визначені Технічними вимогами і якісними характеритиками (Додаток №1), Договірною ціною (Додаток №2) та Графіком виконання робіт (Додаток №3), які є невід`ємною частиною Договору (пункт 1.2).

Згідно пункту 4.1 Договору Підрядник зобов`язується виконати Роботи протягом 365 календарних днів з дати підписання Договору з обов`язковим дотриманням погодженого із Замовником Графіку виконання робіт (Додаток №3).

Строки виконання Робіт можуть бути змінені з внесенням відповідних змін у цей Договір у випадках, передбачених законодавством України (пункт 4.2).

Датою закінчення виконаних Підрядником Робіт вважається дата їх прийняття Замовником в порядку,передбаченому розділом 5 цього Договору. Виконання Робіт може бути закінчено Підрядником достроково за умови письмової згоди Замовника (пункт 4.3).

За умовами пункту 4.4 Договору місце виконання Робіт (надалі Об`єкт): ГРС Новояворівськ Бібрського ЛВУМГ, Львівська обл., Яворівський район, м.Новояворівськ; ГРС Великий Любінь Бібрського ЛВУМГ, Львівська обл., Городоцький район, с.Великий Любінь; ГРС Нежухів Бібрського ЛВУМГ, Львівська обл., Стрийський район, с.Нежухів; ГРС Стинава Бібрського ЛВУМГ, Львівська обл., Стрийський район, с.Нижня Стинава.

Відповідно до пункту 6.2 Договору Підрядник передбачені цим Договором Роботи виконує із своїх матеріалів та обладнання, доставку якого до місця виконання Робіт Підрядник здійснює власним транспортом та за свій рахунок після отримання від Замовника відповідного письмового розпорядження (надалі Дозвіл), що оформлюється відповідною документацією, зазначеною в п.п.7.1.1 Договору.

Згідно пункту 8.1 Договору жодна з сторін не несе відповідальності за повне або часткове невиконання будь-яких умов у разі настання надзвичайних та невідворотних обставин, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами Договору, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовими ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежі, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу,ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув грунту, інші стихійні лиха тощо.

Пунктом 8.2 встановлено, що сторони протягом 10 календарних днів повинні сповістити одна одну про початок обставин непереборної сили (форс-мажора) у письмовій формі. Повідомлення про початок дії непереборної сили (форс-мажора) та строк їх дії підтверджується сертифікатом Торгово-промислової палати України.

Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих за даним договором зобов`язань внаслідок дії обставин непереборної сили та/або ненадання сертифікату Торгово-промислової палати України позбавляє сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань (пункт 8.3).

Сторони дійшли згоди, що при настанні обставин непереборної сили виконання зобов`язань за цим Договором продовжується на строк, відповідний строку дії вказаних обставин (пункт 8.4).

Якщо обставини непереборної сили триватимуть понад 90 днів, то кожна із сторін матиме право в односторонньому порядку розірвати Договір, письмово повідомивши про це іншу сторону не пізніше ніж за 20 календарних днів до очікуваної дати розірвання (пункт 8.5).

Згідно пункту 10.2 Договору у випадку несвоєчасного виконання Робіт, передбачених Графіком виконання робіт (додаток №3), до Підрядника застосовуються штрафні санкції у вигляді пені у розмірі 0,1% від вартості робіт, які несвоєчасно виконані, за кожен день прострочення виконання Робіт, а при порушенні строку виконання Робіт більш ніж на 30 календарних днів Підрядник додатково сплачує Замовнику штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно виконаних робіт.

Договір вважається укладеним з моменту його підписання сторонами і діє 395 календарних днів з дати підписання. В частині гарантійних зобов`язань Договір діє до закінчення гарантійного строку, а в частині розрахунків до їх повного виконання (пункт 11.1).

Графіком виконання робіт (Додаток №3) до Договору встановлені такі граничні терміни виконання робіт: 1) обстеження, розробка, подання на експертизи, усунення зауважень та отримання результатів експертиз робочої документації 120 календарних днів; 2) виготовлення основних блоків та вузлів, будівельно-монтажні роботи,електромонтажні роботи 300 календарних днів; 3) пусконалагоджувальні роботи та здача об`єкту в експлуатацію 365 календарних днів.

Додатковою угодою №1 до Договору від 18.07.2022 внесено зміни до Договору, зокрема викладено в новій редакції пункт 11.1 Договору, відповідно до якої Договір вважається укладеним з моменту його підписання сторонами і діє 515 календарних днів з дати підписання.

Пунктом 3.1 договору (з урахуванням укладеної 07.05.2021 додаткової угоди № 1 до договору закупівлі) сторони погодили загальну вартість виконуваних робіт згідно із договірною ціною (додаток №2), яка становить 52 734 698,44 грн (в т. ч. ПДВ 20%).

Відповідно до частини першої статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

За визначенням статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є одностороннім, якщо одна сторона бере на себе обов`язок перед другою стороною вчинити певні дії або утриматися від них, а друга сторона наділяється лише правом вимоги, без виникнення зустрічного обов`язку щодо першої сторони. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. До договорів, що укладаються більш як двома сторонами (багатосторонні договори), застосовуються загальні положення про договір, якщо це не суперечить багатосторонньому характеру цих договорів. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає із суті договору.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Порушенням зобов`язань є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Правові наслідки порушення зобов`язання та відповідальність за порушення зобов`язання визначені нормами глави 51 Цивільного кодексу України.

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, яке встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та морально шкоди.

Відповідно до статті 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частин другої, третьої статті 549 Цивільного кодексу України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Приписами статті 230 Господарського кодексу України встановлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно статті 231 цього Кодексу законом щодо окремих видів зобов`язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається.

У разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Статтею 233 Господарського кодексу України передбачено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з частиною першою статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язуються надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Тобто, ознаками договору будівельного підряду є обов`язковість будівництва та здачі в експлуатацію певного об`єкта, а також будівництво такого об`єкту відповідно до проектно-кошторисної документації.

Аналогічна правова позиція викладена у рішенні Верховного суду від 12.09.2019 у справі №911/2360/18:

"55. Так, статтею 875 ЦК України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

56. У розумінні наведеної норми основним предметом договору будівельного підряду є результат будівельних робіт - завершений будівництвом об`єкт або закінчені будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації на замовлення замовника, а не процес виконання робіт чи діяльність підрядника на створення об`єкта та його здачу."

Як вбачається із матеріалів справи, між сторонами укладено Договір від 18.06.2021 № , відповідно до пункту 1.1 якого відповідач прийняв зобов`язання надати послуги: Послуги з ремонту і технічного обслуговування вимірювальних, випробувальних і контрольних приладів (Ремонт пунктів вимірювання витрати газу ГРС Новояворівськ, ГРС Великий Любінь, ГРС Нежухів, ГРС Стинава).

Згідно з пунктом 1.2 Договору склад, обсяг, вартість Робіт та строки визначені Технічними вимогами і якісними характеристиками (Додаток № 1), Договірною ціною (Додаток № 2) та Графіком виконання робіт (Додаток № 3), які є невід`ємною частиною Договору.

Тобто, предметом укладеного між позивачем та відповідачем Договору було виконання ремонтних робіт та технічного обслуговування вже збудованих газорозподільних станцій.

При цьому, склад та обсяг таких робіт був визначений не проектно-кошторисною документацією, а Технічними вимогами та якісними характеристиками.

Поряд з цим, згідно з частиною 1 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонту речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (частина 2 статті 837 Цивільного кодексу України).

Враховуючи викладене, Договір від 18.06.2021 № не є договором будівельного підряду, а є звичайним підрядом.

А тому відповідно до частини першої статті 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Тобто, вказана стаття надає сторонам договору можливість встановити у договорі строки виконання роботи або її окремих станів.

Як було зазначено раніше, Графіком виконання Робіт (Додаток № 3 до Договору), який є невід`ємною частиною Договору, встановлено окремий граничний термін виконання робіт по кожному з трьох етапів в календарних днях з дати підписання Договору:

1) обстеження, розробка, подання на експертизи, усунення зауважень та отримання результатів експертиз робочої документації 120 календарних днів, тобто 16.10.2021 (І етап);

2) виготовлення основних блоків та вузлів, будівельно-монтажні роботи, електромонтажні роботи 300 календарних днів, тобто 14.04.2022 (ІІ етап);

3) пусконалагоджувальні роботи та здача об`єкту в експлуатацію 365 календарних днів, тобто 18.06.2022 (ІІІ етап).

Отже, вказані строки виконання робіт по кожному з трьох етапів були встановлені у відповідності до вимог статті 846 Цивільного кодексу України та узгоджені сторонами Договору.

Як вбачається з наданих до матеріалів справи актів приймання виконаних будівельних робіт, вказаний в них перелік робіт відноситься до ІІ етапу, роботи по якому повинні бути завершені до 14.04.2022 включно.

Акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2022 року на суму 478 213,52грн підписаний 05.12.2022. Підрядник прострочив виконання Робіт на 234 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №1 на об`єкті ГРС Новояворівськ за грудень 2022 року на суму 478 213,52грн підписаний 05.12.2022. Підрядник прострочив виконання Робіт на 234 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №2 на об`єкті ГРС Великий Любінь за грудень 2022 року на суму 140 704,26грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 48 000,00грн підписані 05.12.2022. Підрядник прострочив виконання Робіт на 234 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №3 на об`єкті ГРС Стинава за грудень 2022 року на суму 207 376,88грн підписаний 05.12.2022. Підрядник прострочив виконання Робіт на 234 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №2.3 на об`єкті ГРС Нежухів за грудень 2022 року на суму 504 966,88грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 7 284,00грн підписані 30.12.2022. Підрядник прострочив виконання Робіт на 259 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №2.4 на об`єкті ГРС Стинава за грудень 2022 року на суму 145 711,43грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 7 512,00грн підписані 30.12.2022. Підрядник прострочив виконання Робіт на 259 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №1 на об`єкті ГРС Новояворівськ за січень 2023 року на суму 244 176,77грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 6 912,00грн підписані 17.01.2023. Підрядник прострочив виконання Робіт на 277 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №2 на об`єкті ГРС Великий Любінь за січень 2023 року на суму 138 291,85грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 6 684,00грн підписані 17.01.2023. Підрядник прострочив виконання Робіт на 277 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №1 на об`єкті ГРС Новояворівськ за вересень 2023 року на суму 220 910,11грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 64 440,00грн підписані 29.09.2023. Підрядник прострочив виконання Робіт на 532 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №2 на об`єкті ГРС Великий Любінь за вересень 2023 року на суму 65 597,44грн підписаний 29.09.2023. Підрядник прострочив виконання Робіт на 532 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №3 на об`єкті ГРС Нежухів за вересень 2023 року на суму 153 279,20грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 64 440,00грн підписані 29.09.2023. Підрядник прострочив виконання Робіт на 532 календарних дні.

Акт приймання виконаних будівельних робіт №4 на об`єкті ГРС Стинава за вересень 2023 року на суму 119 331,30грн та акт вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт, на суму 64 440,00грн підписані 29.09.2023. Підрядник прострочив виконання Робіт на 532 календарних дні.

Таким чином, Підрядник прострочив виконання Робіт по ІІ етапу на загальну суму 2 688 271,64грн більше ніж на 30 календарних днів, у зв`язку з чим позивач правомірно нарахував та заявив до стягнення штрафні санкції у вигляді пені у розмірі 0,1% від вартості робіт, які несвоєчасно виконані, за кожен день прострочення виконання Робіт за період 15.04.2022 14.10.2022у сумі 491 953,71грн та штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно виконаних робіт у сумі 188 179,01грн.

Розрахунок пені та штрафу відповідає умовам Договору та закону, виконаний позивачем арифметично вірно.

Щодо звільнення від відповідальності чи зменшення пені, штрафу, нарахованих за прострочення виконання Робіт.

Відповідач з посиланням на пункти 8.1 8.4 Договору, Сертифікат Київської обласної торгово-промислової палати №241/03.23, неодноразове попередження ним Замовника про наявність форс-мажорних обставин, обізнаність позивача про наявність таких обставин (підтверджується листом №ТОВ ВИХ-23-7136 від 31.05.2023), не співмірність заявлених вимог, майновий стан сторін, відсутність доказів понесення позивачем збитків внаслідок прострочення просив звільнити його від відповідальності за прострочення виконання Робіт, а у разі якщо суд дійде висновку про стягнення пені та штрафу, зменшити їх на 95%.

Відповідно до наданого відповідачем сертифікату №3200-22-1661 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданого ТОВ "ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП" Київською обласною (регіональною) торгово-промисловою палатою 05.12.2022 за №241/03.23 щодо обов`язку (зобов`язання) надання послуг: "Послуги з ремонту і технічного обслуговування вимірювальних, випробувальних і контрольних приладів (Ремонт пунктів вимірювання витрати газу ГРС Новояворівськ, ГРС Великий Любінь, ГРС Нежухів, ГРС Стинава)" у термін до 14.04.2022, до 18.06.2022 за договором підряду № від 18.06.2021, укладеного з ТОВ "Оператор газотранспортної системи України", дата настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) 24.02.2022, тривають на 05.12.2022.

Розпорядженням Торгово-промислової палати України №3 від 25.02.2022 на період дії воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України регіональні торгово-промислові палати, в тому числі і Київська обласна (регіональна) ТПП, уповноважені за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України.

Однак, належні докази повідомлення відповідачем позивача у встановлені пунктом 8.2 Договору 10 календарних дні про початок дії непереборної сили відсутні.

Зокрема, не є таким доказом обізнаність Замовника про настання форс-мажорних обставин щодо Підрядника.

А тому підстави для звільнення відповідача від відповідальності порушення договірних зобов`язань щодо строку виконання Робіт по ІІ етапу у вигляді пені та штрафу відсутні.

Поряд з цим, за змістом статей 610, 611, 612 Цивільного кодексу України невиконання зобов`язання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), є порушенням зобов`язання, що зумовлює застосування до боржника наслідків, установлених договором або законом.

Цивільно-правова та господарсько-правова відповідальність - це покладення на правопорушника встановлених законом негативних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового обов`язку, що узгоджується з нормами статті 610 Цивільного кодексу України та статті 216 Господарського кодексу України.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (пункт 3 частини першої статті 611 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 230 Господарського кодексу України неустойка, штраф, пеня є штрафними санкціями, які застосовуються до учасника господарських відносин у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Неустойкою (штрафом, пенею), за статтею 549 Цивільного кодексу України, є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України).

При цьому за приписами частини першої статті 550 Цивільного кодексу України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Згідно з частиною першою статті 233 Господарського кодексу України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно зі збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

За частиною другою статті 233 Господарського кодексу України якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Аналогічні положення також містить частина третя статті 551 Цивільного кодексу України, положення якої надають суду право зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Главою 24 Господарського кодексу України загальні засади відповідальності учасників господарських відносин врегульовано таким чином, що господарсько-правова відповідальність передбачена за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Тож справедливість, добросовісність, розумність як загальні засади цивільного законодавства є застосовними у питаннях застосування господарсько-правової відповідальності.

За частиною другою статті 216 Господарського кодексу України застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Господарсько-правова відповідальність базується на принципах, згідно з якими: потерпіла сторона має право на відшкодування збитків незалежно від того, чи є застереження про це в договорі; передбачена законом відповідальність виробника (продавця) за недоброякісність продукції застосовується також незалежно від того, чи є застереження про це в договорі; сплата штрафних санкцій за порушення зобов`язання, а також відшкодування збитків не звільняють правопорушника без згоди другої сторони від виконання прийнятих зобов`язань у натурі; у господарському договорі неприпустимі застереження щодо виключення або обмеження відповідальності виробника (продавця) продукції (частина третя статті 216 ГК України).

За частинами першою та другою статті 217 Господарського кодексу України господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.

Таким чином, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі вичерпного переліку обставин як підстав для зменшення судом розміру неустойки (частина третя статті 551 ЦК України) господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки (правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 26.08.2021 у справі № 911/378/17 (911/2223/20).

З огляду на судову практику, у вирішенні судом питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки суди, зокрема, беруть до уваги ступінь виконання основного зобов`язання, поважність причин несвоєчасного виконання відповідачем зобов`язання, поведінку відповідача, яка свідчить про вжиття ним всіх можливих заходів до виконання зобов`язання (правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 22.05.2019 у справі № 910/11733/18).

При вирішенні питання про зменшення пені суд бере до уваги також співвідношення розміру заборгованості боржника та розміру пені. Такий підхід є усталеним в судовій практиці (постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 та Верховного Суду від 23.09.2019 у справі № 920/1013/18, від 26.03.2020 у справі № 904/2847/19).

При цьому вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду (правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 04.06.2019 у справі № 904/3551/18).

Поряд з викладеним суд зазначає, що у вирішенні судом питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки підлягають врахуванню та оцінці на предмет підтвердженості та обґрунтованості як ті підстави для зменшення неустойки, що прямо передбачені законом (частина третя статті 551 ЦК України, стаття 233 ГК України), так і ті, які хоча прямо і не передбачені законом, однак були заявлені як підстави для зменшення розміру неустойки та мають індивідуальний для конкретних спірних правовідносин характер.

Крім цього категорії "значно" та "надмірно", які використовуються в статті 551 Цивільного кодексу України та в статті 233 Господарського кодексу України, є оціночними і мають конкретизуватися у кожному окремому випадку, з урахуванням того, що правила наведених статей направлені на запобігання збагаченню кредитора за рахунок боржника, а також недопущення заінтересованості кредитора у порушенні зобов`язання боржником (висновок сформульований в постанові Верховного Суду від 14.07.2021 у справі № 916/878/20).

Судом встановлено, що вартість Робіт по ІІ етапу, виконаних з простроченням більше ніж на 30 календарних днів становить 2 688 271,64грн, у зв`язку з чим позивач правомірно нарахував та заявив до стягнення штрафні санкції у вигляді пені у розмірі 0,1% від вартості робіт, які несвоєчасно виконані, за кожен день прострочення виконання Робіт за період 15.04.2022 14.10.2022у сумі 491 953,71грн та штраф у розмірі 7% від вартості несвоєчасно виконаних робіт у сумі 188 179,01грн.

Тобто, штраф та пеня в загальній сумі становлять майже 25,3% від загальної вартості прострочених Робіт, що за оцінкою суду є значним по відношенню до вартості прострочених Робіт.

Докази понесення позивачем збитків чи інших негативних наслідків в результаті такого прострочення відсутні.

Щодо майнового (фінансового) становища позивача та відповідача, то докази негативних наслідків для нього у зв`язку з простроченням виконання Робіт відсутні.

За таких обставин та враховуючи перебування відповідача під дією форс-мажорних обставин суд вважає за можливе і доцільне зменшити розмір пені і штрафу на 50% від заявленого.

А тому позов підлягає частковому задоволенню, і з відповідача на користь позивача слід стягнути 340 066,35грн, з яких: пеня 245 976,85грн, штраф 94 089,50грн.

За правилами Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 13 Кодексу).

За змістом частини першої статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу не інакше як, зокрема, на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами (пункт 1 частини другої статті 73 Господарського процесуального кодексу України).

Частинами першою, другою статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Також суд зауважує, що станом на момент виготовлення повного тексту рішення, судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП" змінило адресу реєстрації з Київської області на місто Київ, провулок Новопечерський, будинок 19/3, корпус 3, офіс 2, а тому суд вважає за можливе замінити адресу відповідача, керуючись загальновідомими даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 238 Господарського процесуального кодексу України суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП" (01042, місто Київ, провулок Новопечерський, будинок 19/3, корпус 3, офіс 2, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (03065, місто Київ, проспект Гузара Любомира, будинок 44, ) 340 066 (триста сорок тисяч шістдесят шість) грн. 35коп., з яких: пеня 245 976,85грн, штраф 94 089,50грн, та судовий збір 5 101 (п`ять тисяч сто одна) грн. 00 коп.

3. В іншій частині вимог у позові відмовити.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 256-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.Г. Шевчук

Повний текст рішення складено та підписано: 07.10.2024