ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" вересня 2024 р. Справа № 910/1894/24

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шапрана В.В.

суддів: Алданової С.О.

Корсака В.А.

секретар Місюк О.П.

за участю

представників: позивача - Лисов Є.М.;

відповідача - Герасименко І.В.

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал»

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2024

у справі №910/1894/24 (суддя - Андреїшина І.О.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д»

до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал»

про стягнення заборгованості.

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д» звернулося з позовом до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про стягнення заборгованості у загальному розмірі 882492,74 грн, з яких: 771712,93 грн - основний борг, 81569,00 грн - пеня, 16166,29 грн - 3% річних та 13044,52 грн - інфляційні втрати.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем порушено умови договору №752/5/16-22 від 03.06.2022 в частині повної та своєчасної оплати за виконані позивачем роботи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.02.2024 відкрито провадження у справі №910/1894/24 та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.07.2024 у справі №910/1894/24 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д» задоволено повністю. Також вказаним рішенням стягнуто з відповідача на користь позивача 10000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що місцевим господарським судом під час ухвалення рішення порушено норми матеріального та процесуального права.

Відповідач стверджує, що у зв`язку з необхідністю додаткового часу на опрацювання виконавчої документації на поштову адресу позивача було направлено проміжний лист з повідомленням про тривалість опрацювання наданих документів та подальше повідомлення про результати розгляду. Однак, конверт із вказаним листом повернувся на адресу замовника з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». У подальшому за результатами опрацювання наданих актів було виявлено невідповідності інформації, вказаної у документах, фактично виконаним роботам та дублювання деяких робіт, на підставі чого виконавцю надано відповідні зауваження за допомогою месенджера «Viber» на номер мобільного телефону, вказаний у договорі. Однак, надані зауваження та недоліки не усунуто.

Також відповідач заперечує факт відповідності обсягів виконаних робіт, зазначених у спірних актах, фактично виконаним роботам.

Насамкінець, скаржник з посиланням на п. 2.9 договору вказує на те, що у нього наявне право на зменшення суми заборгованості на розмір неотриманого податкового кредиту.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 07.08.2024 апеляційну скаргу у справі №910/1894/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Шапран В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Буравльов С.І., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2024 апеляційну скаргу у справі №910/1894/24 залишено без руху на підставі ч. 2 ст. 260 ГПК України та надано заявникові строк на усунення недоліків.

До суду 16.08.2024 у встановлений процесуальний строк від Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі службової записки головуючого судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду №09.1-08/2746/24 від 19.08.2024 у зв`язку з перебуванням судді Буравльова С.І. у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/1894/24.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 19.08.2024 апеляційну скаргу у справі №910/1894/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Шапран В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Алданова С.О., Корсак В.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.08.2024 відкрито апеляційне провадження у справі №910/1894/24, призначено її до розгляду на 23.09.2024, а також встановлено позивачу строк на подання відзиву.

27.08.2024 до суду Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» подано клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2024 у справі №910/1894/24, мотивоване тим, що не дивлячись на подання апеляційної скарги в межах строку на апеляційне оскарження, місцевим господарським судом з невідомих причин 12.08.2024 видано наказ про примусове виконання.

06.09.2024 до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д» надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому позивач просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін. У відзиві позивачем наведено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, а саме витрат на професійну правничу допомогу, та повідомлено, що докази на підтвердження таких витрат буде подано відповідно до ч. 8 ст. 129 ГПК України не пізніше 5 днів після ухвалення рішення.

В засідання суду 23.09.2024 з`явилися представники сторін.

Судом поставлено на обговорення клопотання відповідача про зупинення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2024 у справі №910/1894/24. Представник відповідача підтримав подане клопотання, а представник позивача вирішення даного питання залишив на розсуду суду.

Колегія суддів вважає, що у задоволенні поданого клопотання слід відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 ГПК України якщо апеляційна скарга подана з пропуском визначеного цим кодексом строку, суд у випадку поновлення строку на апеляційне оскарження зупиняє дію оскаржуваного рішення в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Натомість, оскільки апеляційну скаргу було подано в межах строку, встановленого ст. 256 ГПК України, судом апеляційної інстанції дія оскаржуваного рішення не зупинялася.

Водночас, згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

Таким чином, зупинення виконання рішення належить до виключних повноважень суду касаційної інстанції, який вирішує відповідне питання одночасно з відкриттям касаційного провадження у справі.

Отже, апеляційний суд позбавлений можливості зупинити виконання оскаржуваного рішення незалежно від наведених заявником обставин.

Після розгляду клопотання відповідача судом розпочато розгляд апеляційної скарги та заслухано пояснення представників сторін.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

Зі встановлених місцевим господарським судом обставин справи вбачається, що 03.06.2022 між Товариством з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д» (виконавець) та Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» (замовник) за результатами процедури спрощеної закупівлі №UA-2022-04- 29-001982-a укладений договір №752/5/16-22, відповідно до п. 1.1 якого сторони домовилися, що виконавець зобов`язується надати, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити послуги з ліквідації пошкодження на водопровідній мережі Д-900 мм по пл. Перемоги ріг вул. Бульварно-Кудрявської у м. Києві.

Згідно з п. 2.1 договору загальна вартість послуг за договором становить 814843,97 грн.

Склад та вартість послуг визначається на основі Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України №281 від 01.11.2021, відповідно до погодженої сторонами договірної ціни, яка є динамічною (додаток №1 до договору) та локального кошторису (додаток №2 до договору), що є невід`ємними частинами договору.

Кількісні характеристики послуг, які надаються за цим договором, визначаються згідно з дефектним актом (додаток №4 до договору).

Відповідно до п. 3.1.18 договору виконавець зобов`язується після надання послуг надати замовнику повний комплект виконавчої документації згідно п. 3.1.12 договору (в 2-х екземплярах). В іншому випадку акти приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) до розгляду замовником не приймаються.

Замовник, у свою чергу, відповідно до п. 4.1.1 договору зобов`язується прийняти належним чином надані послуги та оплатити послуги згідно з умовами цього договору.

Відповідно до п. 5.1 договору строк надання послуг - 61 календарний день з дати підписання сторонами договору. Етапи надання послуг деталізуються у календарному плані (додаток №3 до договору), підписаному сторонами, що є невід`ємною частиною договору.

В подальшому між сторонами були укладені додаткові угоди:

- №1 від 30.12.2022, відповідно до якої строк дії договору продовжено до 31.03.2023;

- №2 від 31.03.2023, відповідно до якої строк дії договору продовжено до 20.05.2023;

- №3 від 19.05.2023, відповідно до якої строк дії договору продовжено до 31.07.2023.

Згідно з п. 5.2 укладеного правочину датою передачі результатів наданих послуг за договором вважається дата підписання сторонами акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3).

Відповідно до п. 6.1 договору після надання всіх передбачених цим договором послуг виконавець передає разом з результатами наданих послуг повний комплект виконавчої документації згідно п. 3.1.12 договору (в 2-х екземплярах). У процесі здачі-приймання послуг сторони перевіряють відповідність наданих послуг умовам цього договору. Здача-приймання здійснюється не пізніше 5 (п`яти) днів після одержання замовником повідомлення від виконавця про готовність результату наданих послуг до експлуатації.

Здача-приймання результатів наданих послуг здійснюється у встановленому порядку і оформлюється актом приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3), дата підписання яких є датою передачі результатів наданих послуг замовнику (п. 6.2 договору).

Згідно з п. 6.3 договору акт приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) підписується уповноваженими представниками сторін. Акт приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) складаються виконавцем та направляються замовнику, який зобов`язується розглянути їх протягом 10 (десяти) робочих днів з дати отримання.

Відповідно до п. 6.4 договору якщо при здачі-прийманні послуг будуть виявлені недоліки та дефекти, що виникли з вини виконавця, замовник не повинен приймати послуги до їхнього усунення і має право призначити виконавцю строк для їх усунення та затримати оплату неналежним чином наданих послуг. Якщо усунення недоліків та дефектів неможливе або виконавець не усунув недоліки і дефекти у встановлений замовником строк, замовник має право відмовитись від договору в односторонньому порядку шляхом письмового повідомлення про це виконавця і вимагати відшкодування збитків, в тому числі повернення сплачених виконавцю коштів.

За порушення замовником строків оплати наданих і прийнятих послуг, встановлених п. 2.6 договору, замовник сплачує виконавцю пеню в розмірі облікової ставки НБУ, що діяла на період, за який нараховується пеня, від суми заборгованості, за кожний день прострочення оплати (п. 8.5 договору).

Відповідно до п. 11.1 у редакції додаткової угоди №3 від 19.05.2023 цей договір набуває чинності з моменту підписання його уповноваженими представниками сторін та діє до 31.07.2023, а в частині гарантійних зобов`язань - до закінчення гарантійного строку на надані послуги. Закінчення строку дії договору не звільняє сторони від виконання тих зобов`язань, що лишилися невиконаними.

На виконання умов договору 20.07.2022 на частину фактично виконаних робіт між сторонами підписано без зауважень акт приймання виконаних будівельних робіт за липень (форма КБ-2в) на суму 230608,72 грн (акт №1).

29.07.2022 на підставі акту №1 відповідач через Департамент експлуатації водопровідного господарства оплатив виконані роботи та перерахував на банківський рахунок позивача грошові кошти в сумі 230608,72 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №1776 від 29.07.2022.

В подальшому, як стверджує позивач, під час виконання робіт за спірним договором виник додатковий обсяг робіт.

Так, позивач зазначає, що додатковий обсяг робіт був погоджений з боку представників Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» та технічного нагляду і полягає у ліквідації пошкоджень водопровідної мережі, які виникли під землею, і показники яких були уточнені після розкопки.

Зокрема, дефектний акт (додаток №4 до спірного договору) передбачав зварювання тріщин пошкодженої водопровідної мережі (чеканка свинцем). Однак, при розкопці пошкодженої частини водопровідної мережі було виявлено, що розміри пошкодження є більшими, ніж було передбачено. Відтак, виникла потреба у влаштуванні з`єднувальної муфти (накладення поверх пошкодженої водопровідної мережі металевих листів) замість простого зварювання тріщин. Внаслідок цього площа робіт, а відповідно і їх обсяги, порівняно з показниками дефектного акта та кошторисної документації, збільшилася.

Позивач у позовній заяві зазначає, що у грудні 2022 року останній передавав представникам відповідача проекти актів виконаних робіт без фіксації такої передачі, які не підписувалися замовником без пояснення причин.

З матеріалів справи також вбачається, що 22.03.2023 року позивач надав відповідачу:

- акт №2 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2023 року (форма КБ-2в) з підсумковою відомістю ресурсів і довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень 2023 року (форма КБ-3) від 02.03.2023 на суму 254459,08 грн;

- акт №3 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2023 року (форма КБ-2в) з підсумковою відомістю ресурсів і довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень 2023 року (форма КБ-3) від 07.03.2023 на суму 315713,80 грн;

- акт №4 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2023 року (форма КБ-2в) з підсумковою відомістю ресурсів і довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень 2023 року (форма КБ-3) від 09.03.2023 на суму 201540,05 грн.

Вказане підтверджується наявною в матеріалах справи копією службової записки з відміткою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» №237/0/5/01-23 від 22.03.2023 про отримання зазначених актів.

Поряд з цим, позивач зазначає, що відповідач не повернув підписані зі свого боку акти і довідки, як і не надав своїх зауважень до цих документів або до якості виконаних робіт.

25.07.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д» звернулося до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» з претензією №5 від 25.07.2023.

Листом №4229/5/36/02-23 від 12.10.2023 Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» відмовило у задоволенні претензії позивача, посилаючись на те, що працівники управління технічного нагляду та контролю за виконанням технічних умов неодноразово надавали зауваження на надані акти.

При цьому, відповідачем також надано до матеріалів справи копію листа №1147/5/5/02-23 від 10.04.2023, адресованого позивачу, у якому було вказано про направлення актів приймання виконаних будівельних робіт на повторну перевірку та запевнено, що після отримання позитивного висновку акти будуть підписані та надані Товариству з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д».

Разом з цим, як вказує позивач, відповідачем не повернуто підписані акти та не здійснено оплати за виконані роботи, чим порушено умови договору №752/5/16-22 від 03.06.2022 в частині повної та своєчасної оплати за виконані позивачем роботи. У зв`язку з цим позивач звернувся до суду з даним позовом та просив стягнути з відповідача заборгованість у загальному розмірі 882492,74 грн, з яких: 771712,93 грн - основний борг, 81569,00 грн - пеня, 16166,29 грн - 3% річних та 13044,52 грн - інфляційні втрати.

Заперечуючи щодо задоволення позову, відповідач, зокрема, зазначив, що після отримання від позивача остаточних актів приймання виконаних будівельних робіт та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати разом зі службовою запискою та через необхідність додаткового часу на опрацювання відповідних матеріалів, на поштову адресу позивача було направлено проміжний лист №1147/5/5/02-23 від 10.04.2023 із повідомленням про тривалість опрацювання наданих документів та подальше повідомлення про результати розгляду. Однак, конверт із вказаним листом повернувся на адресу замовника з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

У подальшому за результатами опрацювання наданих актів було виявлено невідповідності інформації, вказаної у документах, фактично виконаним роботам та дублювання деяких робіт, на підставі чого виконавцю надано відповідні зауваження за допомогою месенджера «Viber» на номер мобільного телефону, вказаний у договорі. Однак, виконавцем не усунуто надані замовником зауваження, а натомість було надіслано претензію, у відповідь на яку замовник повторно наголосив на необхідності усунення зауважень. Оскільки позивачем не додано до позовної заяви належних доказів (комплекту виконавчої документації) на підтвердження обсягу виконаних робіт і у замовника наявні обґрунтовані зауваження до змісту актів приймання виконаних будівельних робіт, заявлена позивачем до стягнення сума за актами №№2, 3 та 4 є спірною і недоведеною з боку Товариства з обмеженою відповідальністю «С Т А Р Т Б У Д».

Суд першої інстанції, задовольняючи заявлені позовні вимоги, встановив, що позивач виконав належним чином свій обов`язок в частині передачі відповідачу документів, передбачених у п. п. 6.1 та 6.3 договору. Оскільки 22.03.2023 відповідач отримав від позивача документи, Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» згідно з п. 6.3 договору було зобов`язане їх розглянути у строк до 05.04.2023 включно. Разом з тим, всупереч положенням п. п. 6.3 та 6.4 договору відповідач не направив підписані зі свого боку акти №№ 2, 3, 4 та довідки про вартість робіт та не надав своїх зауважень. Зважаючи на ті обставини, що відповідач не надав мотивованої відмови від підписання актів, роботи за вказаними актами є прийнятими відповідачем у повному обсязі, а тому підлягають оплаті.

Також суд, погодився зі здійсненими позивачем розрахунками пені, 3% річних та інфляційних втрат.

З наведеними висновками Господарського суду міста Києва у їх сукупності погоджується і колегія суддів та вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 7 ст. 179 Господарського кодексу України (далі - ГК України) встановлено, що господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України (далі - ЦК України), з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Згідно з ч. 1 ст. 180 ГК України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства, які, у свою чергу, кореспондуються зі ст. 628 ЦК України.

Частинами 1, 3 та 5 ст. 626 ЦК України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є таке правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зміст умов договору №752/5/16-22 від 03.06.2022 свідчить про те, що за своєю правовою природою він є договором підряду.

Приписами ч. ч. 1 та 2 ст. 837 ЦК України встановлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно зі ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

За умовами ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Тобто, законодавець покладає на підрядника обов`язок виконати роботу, а замовник зобов`язаний її прийняти та оплатити.

Відповідно до ст. 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Відповідно до п. 4.1.1 договору замовник зобов`язаний прийняти належним чином надані послуги та оплатити послуги згідно з умовами цього договору.

Пунктом 2.4 договору узгоджено, що при виникненні обставин, передбачених у п. 2.3 договору (зміна вартості послуг), виконавець не пізніше 5-ти (п`яти) календарних днів з моменту виникнення зазначених обставин офіційно інформує замовника про необхідність зміни договірної ціни та надає йому відповідні розрахунки та інші обґрунтовуючі матеріали щодо зміни договірної ціни. Замовник розглядає надані виконавцем документи щодо зміни договірної ціни протягом 20-ти (двадцяти) календарних днів та у разі відсутності у нього зауважень сторони узгоджують усі необхідні умови та підписують додаткову угоду. Без узгодження замовника та без укладання сторонами додаткової угоди до цього договору виконавець не має права надавати послуги, а у випадку, якщо виконавець в порушення цієї умови надає послуги, які призводять до подорожчання вартості послуг, то такі послуги вважаються такими, що надавалися виконавцем за власний рахунок та на власний ризик.

Згідно з п. 2.5 укладеного правочину оплата матеріалів (необхідних для надання послуг), придбаних виконавцем, проводиться у розмірі, попередньо погодженому із замовником, з документально підтвердженими фактичними витратами на придбання цих матеріалів згідно з наданими виконавцем рахунками.

Відповідно до п. 2.6 договору оплата наданих послуг проводиться замовником протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з дати підписання сторонами акту приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3).

Як убачається з матеріалів справи, 22.03.2023 року позивач надав відповідачу:

- акт №2 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2023 року (форма КБ-2в) з підсумковою відомістю ресурсів і довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень 2023 року (форма КБ-3) від 02.03.2023 на суму 254459,08 грн;

- акт №3 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2023 року (форма КБ-2в) з підсумковою відомістю ресурсів і довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень 2023 року (форма КБ-3) від 07.03.2023 на суму 315713,80 грн;

- акт №4 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2023 року (форма КБ-2в) з підсумковою відомістю ресурсів і довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень 2023 року (форма КБ-3) від 09.03.2023 на суму 201540,05 грн.

Факт передачі актів №№ 2, 3, 4, довідок та іншої виконавчої документації підтверджується службовою запискою позивача з відміткою відповідача №237/0/5/01-23 від 22.03.2023.

Відповідно до ч. ч. 4 та 6 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

За змістом ст. 882 ЦК України передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором.

Так, згідно з п. 6.1 договору після надання всіх передбачених цим договором послуг виконавець передає разом з результатами наданих послуг повний комплект виконавчої документації згідно п. 3.1.12 договору (у 2-х екземплярах). У процесі здачі-приймання послуг сторони перевіряють відповідність наданих послуг умовам цього договору. Здача-приймання здійснюється не пізніше 5 (п`яти) днів після одержання замовником повідомлення від виконавця про готовність результату наданих послуг до експлуатації.

Відповідно до п. 6.2 договору здача-приймання результатів наданих послуг здійснюється у встановленому порядку і оформлюється актом приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3), дата підписання яких є датою передачі результатів наданих послуг замовнику.

Також згідно з п. 6.3 договору акт приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) підписується уповноваженими представниками сторін. Акт приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) складаються виконавцем та направляються замовнику, який зобов`язується розглянути їх протягом 10 (десяти) робочих днів з дати отримання.

Таким чином, позивач свій обов`язок в частині передачі виконавчої документації, передбаченої п. п. 6.1 та 6.3 договору, виконав належним чином.

Оскільки 22.03.2023 відповідач отримав від позивача документи, передбачені умовами договору, Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» згідно з п. 6.3 договору було зобов`язане розглянути ці документи у строк до 05.04.2023 включно.

Разом з цим, Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» не повернуло позивачу підписані зі свого боку акти та довідки і не надало своїх зауважень.

Відповідач стверджує, що після отримання від позивача остаточних актів приймання виконаних будівельних робіт та довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати разом зі службовою запискою та через необхідність додаткового часу на опрацювання відповідних матеріалів, на поштову адресу позивача було направлено проміжний лист №1147/5/5/02-23 від 10.04.2023 із повідомленням про тривалість опрацювання наданих документів та подальше повідомлення про результати розгляду. Однак, конверт із вказаним листом повернувся на адресу замовника з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

З цього приводу судом першої інстанції вірно встановлено, що у якості доказів надсилання позивачу листа відповідачем долучено до матеріалів справи копію конверту, який не містить номера поштового відправлення, у зв`язку з чим на сайті АТ «Укрпошта» неможливо встановити та перевірити, чи взагалі такий конверт направлявся і надходив до поштового відділення, що обслуговує адресу позивача. Тобто, поштове відправлення відповідно до наданої копії конверта є простим, а не рекомендованим. Більше того, з конверта неможливо встановити, що відповідач відправляв позивачу саме лист №1147/5/5/02-23 від 10.04.2023.

При цьому, умови договору підряду передбачають чіткий алгоритм документального оформлення факту приймання-передачі виконаних робіт.

Так, направлення проміжного листа не передбачено ані спірним договором, ані законодавством України. Вказаний лист складений вже після закінчення строку, наданого п. 6.3 договору для повернення виконавцю підписаних актів та довідок, або ж для направлення зауважень до вказаних документів.

Необґрунтованими є також твердження та надані відповідачем докази з приводу того, що останній мав право надсилати зауваження до актів у месенджері «Viber», оскільки умови договору №752/5/16-22 від 03.06.2022 не передбачають листування між сторонами, що стосується виконання його умов, за допомогою месенджерів. Тим більше, з наданих відповідачем скріншотів такого листування неможливо встановити особу, яка здійснювала відправку повідомлень.

Відповідно до правової позиції щодо застосування ст. 882 ЦК України, викладеної, зокрема, у постановах Верховного Суду від 04.09.2023 у справі №910/5352/21 та 31.04.2022 у справі №916/693/21, передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором.

Отже, зважаючи на ті обставини, що відповідач не надав у встановлений законом та договором спосіб мотивованої відмови від підписання актів, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що роботи за вказаними актами є прийнятими відповідачем у повному обсязі.

У зв`язку з цим також слід зазначити, що у позивача відсутній обов`язок доводити відповідність поданих актів обсягам виконаної роботи, оскільки підставою позову у справі є те, що відповідач вважається таким, що прийняв виконані роботи як фактично, так і шляхом ненадання підписаних зі свого боку актів чи зауважень до них.

Натомість, спірним у даній справі питанням є не обсяг виконаних робіт чи відповідність актів №№ 2, 3, 4 виконаним роботам, а факт прийняття замовником виконаних робіт на загальну суму 771712,93 грн у зв`язку з не направленням підписаних актів та довідок і зауважень до них та несплати за виконані роботи.

Частинами 1 та 2 ст. 193 ГК України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим кодексом, іншими законами або договором.

Положеннями ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Згідно зі ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Стаття 629 ЦК України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, оскільки матеріали справи не містять доказів оплати відповідачем заборгованості по актах №№ 2, 3 та 4 у визначені договором строки, відповідач порушив умови договору №752/5/16-22 від 03.06.2022 в частині повної та своєчасної оплати.

При цьому, акт №1, який підписаний між сторонами та оплачений відповідачем, підтверджує виконання лише частини робіт, які були передбачені дефектним актом (додаток №4 до договору) та локальним кошторисом (додаток №2 до договору). Вказаний акт підтверджує виконання робіт, які передбачені у позиціях 2, 3, 12, 17, 25-28, 33-39 локального кошторису, хоча всього локальний кошторис має 62 позиції. Таким чином, заборгованість відповідача по акту №2 за березень 2023 року, акту №3 за березень 2023 року та акту №4 за березень 2023 року у загальному розмірі 771712,93 грн підтверджується матеріалами справи.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про обґрунтованість позовної вимоги щодо стягнення з відповідача суми основного боргу, у зв`язку з чим позов у цій частині підлягає задоволенню.

Отже, колегія суддів відхиляє аргументи скаржника з приводу наявності зауважень до виконаних робіт, належного інформування позивача про вказані зауваження та невідповідності актів фактичному обсягу виконаних робіт.

Також в апеляційній скарзі відповідач з посиланням на п. 2.9 договору вказує на те, що у нього наявне право на зменшення суми заборгованості на розмір неотриманого податкового кредиту.

Апеляційний суд зазначає, що відповідно до п. 2.9 договору якщо виконавець порушить зобов`язання з реєстрації податкової накладної, допустить порушення встановленого законодавством порядку заповнення податкових накладних та / або не зробить в установленому порядку і в терміни реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, якщо виконавця віднесено до переліку ризикових платників податку згідно п. 1-8 «Критеріїв ризиковості платників податків» та зупинена реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування, то виконавець повинен оплатити замовнику штраф у розмірі ПДВ, сплаченого (нарахованого) за ціною (вартості) робіт, товарів, послуг за цим договором.

Відповідач вказує, що оскільки надіслана позивачем податкова накладна №1 від 29.07.2022 року на суму 230608,72 грн не зареєстрована, то є підстави для зменшення заборгованості на суму неотриманого податкового кредиту в розмірі 38434,79 грн.

Однак, суд зазначає, що виконання вимог п. 2.9 договору не стосуються предмета спору та не є предметом доказування у справі №910/1894/24, оскільки вказана вимога може бути лише предметом або ж окремого спору, або може бути заявлена у зустрічному позові, чого відповідачем зроблено не було.

Відтак, вказані аргументи скаржника також є безпідставними та необґрунтованими.

Окрім суми основного боргу у зв`язку з порушенням строку оплати за роботи позивач просив стягнути з відповідача 81569,00 грн пені, 16166,29 грн 3% річних та 13044,52 грн інфляційних втрат.

Так, відповідно до п. 8.5 договору за порушення замовником строків оплати наданих і прийнятих послуг, встановлених п. 2.6 договору, замовник сплачує виконавцю пеню в розмірі облікової ставки НБУ, що діяла на період, за який нараховується пеня, від суми заборгованості, за кожний день прострочення оплати.

Згідно з приписами ст. ст. 216 - 218 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій. Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. Господарські санкції застосовуються в установленому законом порядку за ініціативою учасників господарських відносин. Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Штрафними санкціями у цьому кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (ч. 1 ст. 230 ГК України).

Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України).

За приписами ч. ч. 1 та 2 ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

В силу положень ч. 6 ст. 231 ГК України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (ч. 6 ст. 232 ГК України).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

За ст. 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» розмір пені, передбачений ст. 1 цього закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Згідно з п. 2.6 договору строк для оплати виконаних робіт складає 60 (шістдесят) календарних днів від дати підписання акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3).

Отже, відповідач мав оплатити виконані роботи за актами №№ 2, 3 та 4 на загальну суму 771712,93 грн до 05.06.2023 включно, без урахування вихідних днів.

Відтак, починаючи з 06.06.2023 відповідач є таким, що прострочив оплату виконаних робіт.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок пені за загальний період прострочки виконання боржником зобов`язання з 06.06.2023 по 05.12.2023 у розмірі 81569,00 грн, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що зазначений розрахунок є арифметично вірним, а тому позов у цій частині підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Сплата трьох процентів від простроченої суми (якщо інший розмір не встановлений договором або законом) не має характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування ним утримуваними коштами, належними до сплати кредиторові.

Суд першої інстанції також визнав арифметично вірним розрахунки 3% річних та інфляційних втрат у розмірі 16166,29 грн та 13044,52 грн відповідно. Жодних заперечень з боку відповідача щодо правильності розрахунків позивача матеріали справи не містять.

Отже, колегія суддів також погоджується з висновками суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про стягнення з Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» 3% річних та інфляційних втрат.

Як наслідок, рішення в зазначеній частині є також законним і обґрунтованим.

З рахуванням усього вищезазначеного, оскільки відповідачем не спростовано факту наявності заборгованості за договором підряду, колегія суддів вважає правомірними висновки місцевого господарського суду про задоволення заявленого позову.

Доводи апеляційної скарги відповідача, які відхилені судом вище, встановлених обставин справи не спростовують.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Згідно зі ст. ст. 76 та 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 276 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вказані обставини, ґрунтуючись на матеріалах справи, апеляційний суд вважає, що рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2024 у справі №910/1894/24 прийнято з повним та всебічним дослідженням обставин, які мають значення для справи, а також з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» не підлягає задоволенню.

У зв`язку з відмовою у задоволенні апеляційної скарги та відповідно до ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за її подання покладаються на скаржника.

Керуючись ст. ст. 267 - 285 Господарського процесуального кодексу України, Київський апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2024 у справі №910/1894/24 залишити без змін.

3. Витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал».

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у строк двадцять днів з дня складення її повного тексту.

Повний текст постанови складений 02.10.2024.

Головуючий суддя В.В. Шапран

Судді С.О. Алданова

В.А. Корсак