ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"01" жовтня 2024 р. м. Рівне Справа №918/678/24

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Пашкевич І.О., за участю секретаря судового засідання Ярощук О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Овручгран" (вул. Сергія Кемського, 68, м. Коростень, Коростенський р-н, Житомирська обл., 11504, )

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Вирівський гранітний кар`єр" (вул. Центральна, 13 б, Вири, Сарненський район, Рівненська область, 34551, )

про стягнення 196 618 грн 40 коп

учасники справи не забезпечили явку уповноважених представників у судове засідання

ВСТАНОВИВ:

18 липня 2024 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Овручгран" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Вирівський гранітний кар`єр" про стягнення 1 096 618 грн 40 коп. (з яких: 900 000 грн 00 коп основний борг, 15 196 грн 85 коп. - інфляційні втрати, 17 149 грн 72 коп. - 3 % річних, 164 271 грн 83 коп. - пеня).

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на невиконання відповідачем Договору № 27-03-20 на виконання буровибухових робіт від 27.03.2020 в частині повного та своєчасного виконання зобов`язань.

Ухвалою від 23.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 918/678/24. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 27.08.2024. Запропоновано сторонам подати заяви по суті спору та встановлено процесуальні строки для подання таких заяв.

27 серпня 2024 року судом встановлено, що позивач та відповідач у справі не забезпечили явку уповноважених представників у судове засідання.

Ухвалою від 27.08.2024 відкладено підготовче засідання у справі № 918/678/24 по суті на 17.09.2024. Попереджено позивача, що у випадках, встановлених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду.

16 вересня 2024 року через підсистему "Електронний суд" від представника позивача Рупс Вікторії Олексіївни надійшла заява про зменшення позовних вимог.

17 вересня 2024 року судом встановлено, що позивач та відповідач у справі не забезпечили явку уповноважених представників у судове засідання.

Ухвалою від 17.09.2024 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Овручгран" про зменшення позовних вимог прийнято до розгляду та задоволено. Постановлено зменшити розмір позовних вимог на 900 000 грн 00 коп. стягнення основного боргу. Подальший розгляд справи здійснювати із урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, якими є стягнення 196 618 грн 40 коп (з яких: інфляційні витрати 15 196,85 грн, 3% річних 17 149,72 грн, пеня 164 271,83 грн). Запропоновано відповідачу у справі надати суду письмові пояснення з урахуванням заяви позивача про зменшення позовних вимог - до початку судового засідання. Закрито підготовче провадження у справі № 918/678/24. Призначено справу № 918/678/24 до судового розгляду по суті на "01" жовтня 2024 р. на 15:20 год. Повторно попереджено позивача, що у випадках, встановлених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду.

01 жовтня 2024 року судом встановлено, що позивач та відповідач у справі не забезпечили явку уповноважених представників у судове засідання.

Позивач та відповідач належним чином повідомлені про час, дату та місце проведення даного засідання, що підтверджується довідкою про доставку їм ухвали від 17.09.2024 до електронних кабінетів через підсистему "Електронний суд" ЄСІТС 19.09.2024 о 19:25 год.

Позивач та відповідач не повідомили причин неявки своїх представників, клопотань про проведення судового засідання з розгляду справи по суті без участі їх представників чи про відкладення розгляду справи не подали.

Відповідно до п. 2 та п. 4 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є: день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Суд констатує, що позивач був обізнаний про розгляд справи у Господарському суді Рівненської області, однак повторно (третій раз) не забезпечив явку свого повноважного представника до судового засідання, про причини неявки суд не повідомив.

У статті 129 Конституції України, однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до ч.ч. 1 - 4 ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Водночас, ч. 1 ст. 45 ГПК України визначено, що сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Статтею 46 ГПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Згідно з ч. 1 ст. 46 ГПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

За змістом ч. 3 ст. 196 ГПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо: позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту ч. 4 ст 202 та п. 4 ч. 1 ст 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 зазначено, що:

«учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

[…] Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова «може», «має право», «за власної ініціативи» та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи «імперативна» заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду».

Окрім того, прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007). Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ГПК України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з тим, у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

За таких обставин, враховуючи повторну неявку позивача (його представника) - Товариства з обмеженою відповідальністю "Овручгран" в судове засідання 01.10.2024 (також представник позивача був відсутній у судових засіданнях 27.08.2024 та 17.09.2024), належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, ненадходження від позивача будь-яких заяв про розгляд справи за його відсутності та за відсутності жодних доказів про неможливість участі у судовому засіданні останнім, - суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Суд звертає увагу на те, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності, не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.10.2020 у справі №910/8816/19).

Згідно з ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся з вимогою про стягнення коштів у сумі 1 096 618 грн 40 коп. (з яких: 900 000 грн 00 коп основний борг, 15 196 грн 85 коп. - інфляційні втрати, 17 149 грн 72 коп. - 3 % річних, 164 271 грн 83 коп. - пеня).

Враховуючи положення Закону України "Про судовий збір" позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 16 449.28 грн.

Судом встановлено, що позивачем при зверненні з даним позовом до суду сплачено судовий збір у необхідному розмірі (16 449.28 грн), що підтверджується платіжною інструкцією № 3114 від 11.07.2024.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема, в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

За таких обставин, у зв`язку із зменшенням розміру позовних вимог, суд дійшов висновку, що сума судового збору яка підлягає поверненню Товариству з обмеженою відповідальністю "Овручгран" з Державного бюджету України становить 13 500 грн 00 коп.

Відтак суд, постановивши ухвалу від 17.09.2024 про зменшення позовних вимог, роз`яснив позивачу про його право на звернення до суду із письмовим клопотанням про повернення з Державного бюджету України 13 500 грн 00 коп. у зв`язку із зменшенням розміру позовних вимог.

Подальший розгляд справи після постановлення ухвали від 17.09.2024 про зменшення позовних вимог відбувається в межах позовних вимог про стягнення 196 618 грн 40 коп (з яких: інфляційні витрати 15 196,85 грн, 3% річних 17 149,72 грн, пеня 164 271,83 грн).

За дані позовні вимоги судовий збір становить 2 949 грн 28 коп.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки позов залишено без розгляду у зв`язку із неявкою позивача у судове засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, за відсутності відповідного клопотання позивача, судовий збір у розмірі 2 949 грн 28 коп. сплачений згідно з платіжною інструкцією № 3114 від 11.07.2024 на суму 16 449.28 грн - залишається за позивачем.

Керуючись ст. ст. 202, 226, 232 - 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Овручгран" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Вирівський гранітний кар`єр" про стягнення 196 618 грн 40 коп - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 235 ГПК України з моменту її підписання та може бути оскаржена до Північно - західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 254 - 257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала складена та підписана суддею - 02.10.2024.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя І.О. Пашкевич