ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

01 жовтня 2024 року м. Черкаси справа № 925/1106/24

Господарський суд Черкаської області у складі судді Зарічанської З.В., розглянувши клопотання Відділу комунального майна Уманської міської ради про залучення співвідповідача та заяву про зміну предмету позову у справі

за позовом Відділу комунального майна Уманської міської ради,

до відповідача 1.- Товариства з обмеженою відповідальністю "Екоклінер",

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Уманської міської ради,

про визнання недійсним договору та зобов`язання повернути майно,

УСТАНОВИВ:

09.09.2024 до Господарського суду Черкаської області за допомогою системи "Електронний суд" надійшла позовна заява Відділу комунального майна Уманської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Екоклінер" з вимогами:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу майна комунальної власності від 08.10.2020 року, укладений між відділом з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради, та товариством з обмеженою відповідальністю «Екоклінер», , посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповицькою І.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 1756;

- зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю «Екоклінер» () повернути Уманській міській раді () 51/100 частки нежитлових будівель і споруд (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 108), розташованих за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вулиця Шолом-Алейхема, будинок 30, загальною площею 958,1 кв. м у складі наступних приміщень: адміністративна будівля А-1, загальною площею 244,5 (двісті сорок чотири цілих п`ять десятих) кв. м, вбиральня Б-1, загальною площею 8,6 (вісім цілих шість десятих) кв. м, битова будівля, підвал В-1, загальною площею 375,9 (триста сімдесят п`ять цілих дев`ять десятих) кв. м, гараж Г-1, Г-2, приміщення №№ 2, 4, 5, загальною площею 136,1 (сто тридцять шість цілих одна десята) кв. м, будівля майстерні Д-1, загальною площею 46,4 (сорок шість цілих чотири десятих) кв. м, бензозаправка Е-1, загальною площею 10,0 (десять цілих нуль десятих) кв. м, прохідна Ж-1, загальною площею 25,4 (двадцять п`ять цілих чотири десятих) кв. м, диспетчерська, підвал, навіс 3-1, Л, загальною площею 86,6 (вісімдесят шість цілих шість десятих) кв. м, бойлерна И-1, загальною площею 24,6 (двадцять чотири цілих шість десятих) кв. м, ворота №№ 1-3, огорожа №4, вимощення І.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що оспорюваний договір підлягає визнанню недійсним відповідно до ч. 1 ст. 203, ст. 215 Цивільного кодексу України, майно підлягає поверненню відповідно до ст. 216 Цивільного кодексу України внаслідок недійсності оспорюваного договору.

Ухвалою від 16.09.2024 господарський суд відкрив провадження у справі №925/1106/24 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 14.10.2024 о 15:00. Встановив сторонам строки для подання заяв по суті.

25.09.2024 за допомогою системи "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про залучення співвідповідача з вимогою залучити до участі у справі №925/1106/24 співвідповідачем Приватне підприємство "Умань-Рент".

Також 25.09.2024 за допомогою системи "Електронний суд" від позивача надійшла заява про зміну предмету позову, в якій останній просить позовну вимогу: "зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю "Екоклінер" () повернути Уманській міській раді () 51/100 частки нежитлових будівель і споруд (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 108), розташованих за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вулиця Шолом-Алейхема, будинок 30, загальною площею 958,1 кв. м у складі наступних приміщень: адміністративна будівля А-1, загальною площею 244,5 (двісті сорок чотири цілих п`ять десятих) кв. м, вбиральня Б-1, загальною площею 8,6 (вісім цілих шість десятих) кв. м, битова будівля, підвал В-1, загальною площею 375,9 (триста сімдесят п`ять цілих дев`ять десятих) кв. м, гараж Г-1, Г-2, приміщення №№ 2, 4, 5, загальною площею 136,1 (сто тридцять шість цілих одна десята) кв. м, будівля майстерні Д-1, загальною площею 46,4 (сорок шість цілих чотири десятих) кв. м, бензозаправка Е-1, загальною площею 10,0 (десять цілих нуль десятих) кв. м, прохідна Ж-1, загальною площею 25,4 (двадцять п`ять цілих чотири десятих) кв. м, диспетчерська, підвал, навіс 3-1, Л, загальною площею 86,6 (вісімдесят шість цілих шість десятих) кв. м, бойлерна И-1, загальною площею 24,6 (двадцять чотири цілих шість десятих) кв. м, ворота №№ 1-3, огорожа №4, вимощення І" замінити на : "Витребувати з чужого незаконного володіння приватного підприємства "Умань-Рент", на користь Уманської міської ради, код ЄДРПОУ /100 частки нежитлових будівель і споруд (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 108), розташованих за адресою: Черкаська обл., м. Умань, вулиця Шолом-Алейхема, будинок 30, загальною площею 958,1 кв. м у складі наступних приміщень: адміністративна будівля А-1, загальною площею 244,5 (двісті сорок чотири цілих п`ять десятих) кв. м, вбиральня Б-1, загальною площею 8,6 (вісім цілих шість десятих) кв. м, битова будівля, підвал В-1, загальною площею 375,9 (триста сімдесят п`ять цілих дев`ять десятих) кв. м, гараж Г-1, Г-2, приміщення №№ 2, 4, 5, загальною площею 136,1 (сто тридцять шість цілих одна десята) кв. м, будівля майстерні Д-1, загальною площею 46,4 (сорок шість цілих чотири десятих) кв. м, бензозаправка Е-1, загальною площею 10,0 (десять цілих нуль десятих) кв. м, прохідна Ж-1, загальною площею 25,4 (двадцять п`ять цілих чотири десятих) кв. м, диспетчерська, підвал, навіс 3-1, Л, загальною площею 86,6 (вісімдесят шість цілих шість десятих) кв. м, бойлерна И-1, загальною площею 24,6 (двадцять чотири цілих шість десятих) кв. м, ворота №№ 1-3, огорожа №4, вимощення І".

В обґрунтування заяви про зміну предмету позову позивач зазначає, що 20.09.2024 року на підставі ухвали Господарського суду Черкаської області від 10.09.2024 року № 925/1106/24 Державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Горбатюк Н.Б. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 76088434; постанову про заборону вчинення дій; постанову про арешт майна боржника та постанову про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження.

З метою підтвердження наявності щодо спірного майна відповідного обтяження 23.09.2024 року позивачем отримано Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, яка містила інформацію про те, що спірне майно не перебуває у власності відповідача, а перебуває у власності приватного підприємства "Умань-Рент" ().

Як зазначалось в позовній заяві, позивач листом від 08.08.2024 року № 221/09/04-06 направив відповідачу пропозицію щодо повернення спірного майна в комунальну власність Уманської територіальної громади, на що від відповідача надійшов лист від 20.08.2024 № 440, в якому зазначено, що відповідач вважає дану вимогу безпідставною та наводить обґрунтування такої позиції.

Вищезазначена Інформаційна довідка містить відомості про те, що державну реєстрацію права власності ПП "Умань-Рент" на спірне майно (51/100 частки об`єкта нерухомого майна з реєстраційним номером 108) проведено 11.03.2021 року.

Відповідно до п. 4.4.7 оспорюваного Договору у разі подальшого відчуження приватизованого об`єкта новий власник у двотижневий строк з дня переходу до нього права власності на такий об`єкт зобов`язаний подати до органу приватизації копії документів, що підтверджують перехід до нього права власності.

В порушення п. 4.4.7 оспорюваного Договору ПП "Умань-Рент", як новий власник спірного майна, в двотижневий строк з дня переходу до нього права власності (11.03.2021) на спірне майно не подав органу приватизації (позивачу) копії документів, що підтверджують перехід до нього права власності, відповідно, позивач був позбавлений зазначеної інформації, що вплинуло на формування позовних вимог та склад сторін справи.

У разі задоволення судом вимоги щодо визнання недійсним Договору, застосування правових наслідків недійсності правочину, передбачених статтею 216 ЦК України буде неможливим, так як відповідач більше не є власником спірного майна, оскільки відчужив його шляхом передачі його як внеску до статутного капіталу ПП "Умань-Рент" 11.03.2021 року.

З огляду на зазначене, позивач вважає, що виникає необхідність у зміні предмета позову, оскільки початкова вимога зобов`язати Відповідача повернути спірне Майно Уманській міській раді є неефективним способом захисту та не відновить порушених прав та інтересів Уманської міської територіальної громади.

Так, враховуючи перехід права власності на спірне Майно до третьої особи, належним способом захисту порушеного права є передбачене ст. 387 ЦК України витребування майна з чужого незаконного володіння.

Щодо обставин відчуження спірного Майна, про які Позивачу стало відомо 23.09.2024 року, повідомляємо наступне.

Інформаційна довідка від 23.09.2024 року містить відомості про те, що державна реєстрація права власності ПП «Умань-Рент» () на спірне Майно (51/100 частки об`єкта нерухомого майна з реєстраційним номером 108) проведено на підставі наступних документів: Акта приймання-передачі об`єкта нерухомого майна до статутного капіталу ПП «Умань-Рент», серія та номер: 389, 390, виданий 04.03.2021, видавник: Волошенюк Л.О., приватний нотаріус Уманського міського нотаріального округу; протоколу позачергових зборів власників ПП «Умань-Рент», серія та номер: 4, виданий 01.03.2021, видавник: Учасники (засновники) ПП «Умань-Рент»; рішення єдиного учасника ТОВ «Екоклінер», серія та номер: 22, виданий 01.03.2021, видавник: ОСОБА_1 .

Виходячи з зазначеного позивач вважає, що Відповідач вніс спірне Майно до статутного капіталу ПП «Умань-Рент» (), що й стало підставою зміни власника (володільця) Майна.

Статтею 388 ЦК України передбачено право власника на витребування майна від добросовісного набувача.

Відповідно до ч. 1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Відповідно до ч. 2 ст. 388 ЦК України, майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане такому набувачеві на електронному аукціоні у порядку, встановленому для приватизації державного та комунального майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 388 ЦК України, якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.

Враховуючи, що внесення майна до статутного капіталу юридичної особи не передбачає оплатності чи будь якої прямої компенсації вартості такого майна, позивач вважає, що має право витребувати спірне Майно в останнього набувача (ПП «Умань-Рент», ) в порядку ст. 387, ч. 3 ст. 388 ЦК України.

Розглянувши заяву Відділу комунального майна Уманської міської ради про зміну предмету позову, господарський суд зазначає таке.

Згідно з ч. 3 ст. 46 ГПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондує із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц зробила висновок, зокрема про те, що оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом. (п. 60)

У п. 62. постанови від 24.04.2024 Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Первісно Відділ комунального майна Уманської міської ради звернувся з позовом до ТОВ "Екоклінер" про визнання недійсним договору та зобов`язання повернути майно. В обґрунтування другої вимоги позивач вказував обставину недійсності договору купівлі-продажу (в разі задоволення першої вимоги) та правову підставу - застосування наслідків недійсності договору - статтю 216 Цивільного кодексу України.

У заяві про зміну предмету позову позивач зазначає про зміну другої вимоги. Така вимога адресована іншій особі, у зв`язку з чим позивач подав клопотання про залучення співвідповідача та ґрунтується на інших обставинах, а саме на обставині відчуження ТОВ "Екоклінер" майна Приватному підприємству "Умань-Рент", тобто на обставині перебування спірного майна у власності іншої юридичної особи та на необхідності витребування такого майна від іншої особи, як від добросовісного набувача, який набув майно за безоплатним договором на підставі ст. 388 Цивільного кодексу України.

Із викладеного суд доходить висновку, що подана позивачем заява про зміну предмету позову в дійсності є новим позовом - з іншим предметом та з іншими підставами.

Вказане унеможливлює прийняття такої заяви в якості заяви про зміну предмету позову.

Враховуючи правову позицію Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24.04.2024 у справі № 657/1024/16-ц (п. 63-67) суд зазначає таке.

У пунктах 6, 7 ч. 2 ст. 42 ГПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

При поданні заяви про зміну предмету позову позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК України.

Суд звертає увагу, що стаття 173 ГПК України містить правила об`єднання і роз`єднання позовів.

Згідно із ч. 1 ст. 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Однак таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після відкриття провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Оскільки положення частини третьої статті 46 ГПК України виключають можливість одночасної зміни предмета і підстав позову, то у разі подання позивачем заяви у підготовчому засіданні, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, суд повинен відмовити у прийнятті такої заяви та повернути заявникові. Водночас позивач не позбавлений прав звернутися до суду з новим позовом у встановленому законом порядку.

У зв`язку з викладеним суд відмовляє у прийнятті заяви Відділу комунального майна Уманської міської ради про зміну предмету позову та повертає її позивачу.

У зв`язку з тим, що заява про зміну предмету позову надійшла до суду за допомогою системи "Електронний суд", фізично така заява не повертається.

Стосовно клопотання Відділу комунального майна Уманської міської ради про залучення співвідповідача Приватного підприємства "Умань-Рент", то суд відкладає вирішення питання щодо задоволення даного клопотання та надає позивачу час для уточнення необхідності підтримання такого клопотання, враховуючи відмову у прийнятті заяви про зміну предмету позову.

Керуючись ст. 14, 42, 46, 173, 181-183, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у прийнятті заяви Відділу комунального майна Уманської міської ради про зміну предмету позову та повернути її позивачу.

2. Відкласти вирішення питання щодо розгляду клопотання Відділу комунального майна Уманської міської ради про залучення співвідповідача Приватного підприємства "Умань-Рент".

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у десятиденний строк з дня її підписання до Північного апеляційного господарського суду.

Копії ухвали надіслати учасникам справи за допомогою системи "Електронний суд".

Ухвала складена та підписана 01.10.2024.

Суддя Зоя ЗАРІЧАНСЬКА