УХВАЛА

07 жовтня 2024 року

м. Київ

cправа № 905/781/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мачульського Г. М. - головуючого, Рогач Л. І., Краснова Є. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Приватного акціонерного товариства ?Грета?

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2024 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 10.07.2024

за заявою Приватного акціонерного товариства ?Грета? про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі

за позовом Акціонерного товариства "Таскомбанк"

до Приватного акціонерного товариства "Грета"

про стягнення 52 152 429,84 грн,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Таскомбанк" звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом до Приватного акціонерного товариства "Грета" (далі - ПАТ ?Грета?, скаржник) про стягнення заборгованості (з урахуванням заяви про уточнення та зменшення позовних вимог) у сумі 52 152 429,84 грн, з яких: 41 758 135,61 грн - заборгованість по тілу кредиту (в т.ч. прострочена); 9 919 101,41 грн - заборгованість по відсоткам (в т.ч. прострочені); 475 192,82 грн - заборгованість по комісії (в т.ч. простроченій).

Рішенням Господарського суду Донецької області від 27.02.2024 позов задоволено в частині стягнення 4 7873 981,03 грн заборгованості, з яких: 41 758 135,61 грн - заборгованість за кредитом (в т.ч. прострочена); 5 640 652,60 грн - заборгованість за відсотками (в т.ч. прострочені); 475 192,82 грн - заборгованість за комісією (в т.ч. простроченій), а також витрати зі сплати судового збору в сумі 718 109,72 грн; в іншій частині заявлених вимог відмовлено.

Вказане рішення не оскаржувалось в апеляційному порядку та набрало законної сили 28.03.2024.

На виконання рішення 27.02.2024 судом видано наказ від 01.04.2024.

23.04.2024 від ПАТ ?Грета? до Господарського суду Донецької області надійшла заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 24.04.2024 відмовлено у відкритті провадження за заявою ПАТ ?Грета? про перегляд рішення Господарського суду Донецької області від 27.02.2024 року за нововиявленими обставинами.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.05.2024 апеляційну скаргу ПАТ ?Грета? задоволено частково; ухвалу Господарського суду Донецької області від 24.04.2024 скасовано; заяву про перегляд рішення Господарського суду Донецької області від 27.02.2024 року за нововиявленими обставинами та матеріали справи №905/781/22 направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 24.06.2024 у справі №905/781/22 в частині розгляду заяви про перегляд рішення Господарського суду Донецької області від 27.02.2024 за нововиявленими обставинами справу прийнято до свого провадження; відмовлено у задоволенні клопотання ПАТ ?Грета? щодо відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, яке міститься у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами; клопотання ПАТ ?Грета? про відстрочення сплати судового збору (у порядку статті 8 Закону України "Про судовий збір") повернуто; заяву ПАТ ?Грета? про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами залишено без руху; встановлено ПАТ ?Грета? усунути недоліки заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у строк не більш ніж 10 днів з дня вручення даної ухвали суду; роз`яснено, що у разі не усунення всіх недоліків у встановлений строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Зокрема, судом надано оцінку обставинам, з якими заявник пов`язував неможливість сплати судового збору на час подання заяви до Господарського суду Донецької області про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Згідно довідки про доставку електронного листа вищевказану ухвалу суду направлено до Електронного кабінету ПАТ "Грета" 25.06.2024, з огляду на що строк на усунення недоліків заяви становив до 05.07.2024 (включно).

У якості усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, 05.07.2024, тобто в межах строку, встановленого судом, ПрАТ "Грета" через підсистему "Електронний суд" до Господарського суду Донецької області подало нове клопотання від 04.07.2024 про відстрочення сплати судового збору (у порядку статті 8 Закону України "Про судовий збір").

Повторне клопотання обґрунтовано збройною агресію Російської Федерації проти України; розташуванням підприємства відповідача у м. Дружківка, яке знаходиться поруч з зоною ведення бойових дій; обстріли виробничих територій підприємства; неможливість здійснення господарської діяльності; вплив означених обставин на фінансовий стан підприємства; відсутність грошових коштів, зокрема, для сплати судового збору; обставини непереборної сили. Також зазначено, що позбавлення можливості перегляду рішення суду першої інстанції призведе до банкрутства підприємства, арешту рахунків, і неможливість взагалі розпочати свою діяльність після війни, втрати робочих місць в невеликому місті України, як наслідок відсутність податків, що вкрай важливо для відбудовування України після війни.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 10.07.2024 відмовлено у задоволенні клопотання ПАТ "Грета" про відстрочення сплати судового збору та повернуто заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Місцевий господарський суд з огляду на положення частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", а також додані до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами документи, дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання ПАТ "Грета" про відстрочення сплати судового збору, оскільки: предмет позову у справі №905/781/22 не спрямований захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; наданий лист Торгово-промислової палати України від 24.0.2023 № 231/05-5.4 не підтверджує безпосереднього впливу на можливість сплати судового збору з приводу даного судового спору; заявником не надано доказів на підтвердження своїх доводів щодо неможливості сплати судового збору за подання відповідної заяви. За відсутності усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами (у порядку статей 320-322 ГПК України), визначених ухвалою Господарського суду Донецької області від 24.06.2024, в установлений судом строк, заява та додані до неї документи були повернуті відповідачу.

Не погодившись із судовим рішенням ПАТ "Грета" 19.07.2024 через підсистему "Електронний суд" звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу Господарського суду Донецької області від 10.07.2024 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2024 апеляційну скаргу ПАТ "Грета" залишено без задоволення; ухвалу Господарського суду Донецької області від 10.07.2024 залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що за відсутності доказів сплати судового збору, суд першої інстанції обґрунтовано залишив подану ПАТ "Грета" заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху, а в подальшому, з огляду на ненадання заявником суду у визначений строк документів на усунення вказаних в ухвалі суду недоліків заяви, зокрема, доказів сплати судового збору, ухвалою від 10.07.2024 повернув заяву (у порядку ст.ст. 320-322 ГПК України) із доданими документами заявнику, оскільки враховуючи положення чинного законодавства, відсутність у ПАТ "Грета" - юридичної особи грошових коштів не є підставою, в розумінні приписів статті 8 Закону "Про судовий збір", для відстрочення сплати судового збору.

26.09.2024 (через систему ?Електронний суд?) ПАТ ?Грета? звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2024 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 10.07.2024, у якій просить їх скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду..

Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій порушили статтю 6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", статті 8 Закону України ?Про судовий збір?, статті 55 Конституції України.

За наслідками перевірки матеріалів поданої касаційної скарги, Суд відмовляє у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Приписами статті 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 322 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

Пунктом 2 частини 3 статті 322 ГПК України встановлено, що до заяви додається документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина 1 статті 4 Закону України ?Про судовий збір).

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України ?Про судовий збір? за подання до господарського суду заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами справляється судовий у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Предметом позову в цій справі є стягнення заборгованості в розмірі 52 152 429,84 грн, тому за підрахунком суду першої інстанції, судовий збір за подання заяви про перегляд судового рішення повинен становити 1 173 429,67 грн, проте доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі до заяви не додано. Натомість ПАТ "Грета" було заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтовано відсутністю грошових коштів для оплати судового збору за подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами за обставин призупинення господарської діяльності у лютому 2022 року та не здійснення її до цього часу за причин, основною з яких є знаходження підприємства у зоні ведення активних бойових дій.

Як зазначено вище, господарський суд, з яким погодився апеляційний господарський суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору та повернення заяви ПАТ ?Грета?, оскільки доказів виконання вимог ухвали Господарського суду Донецької області від 24.06.2022 на підтвердження сплати судового збору в розмірі 1 173 429,67 грн за подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами ПАТ ?Грета? не надано.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено право суду враховуючи майновий стан сторони за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу змісту норм цієї статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

Велика Палата Верховного Суду у пункті 48 постанови від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 зазначила, що Положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (пункт 45 постанови).

Оскільки предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, а положення пунктів 1, 2 частини 1 статті 8 Закону України ?Про судовий збір? не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію, а тому і підстав для відстрочення сплати судового збору у цій справі немає (подібна за змістом правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 27.02.2023 у справі №914/2483/22, від13.02.2023 у справі №910/6998/21, від 07.10.2022 у справі №914/288/22, від 26.07.22 у справі №910/9328/21, від 31.07.2022 у справі №910/11257/21, від 05.03.2021 у справі №910/9741/20, від 06.01.2021 у справі №927/579/19, від 31.03.2021 у справі №903/465/20, від 26.04.2021 у справі №5028/19/59/2012, від 22.02.2021 у справі №910/17424/19, від 19.04.2021 у справі №908/859/20, у постановах від 30.11.2022 у справі №905/1060/21, від 21.10.2022 у справі №905/1059/21, від 12.08.2022 у справі №910/19043/21, від 25.03.2021 у справі № 912/3514/20).

Отже, посилаючись на вищевказані норми регулювання сплати судового збору, зокрема щодо відстрочення його сплати, господарськими судами, в оскаржуваних судових рішеннях правильно застосовано норми процесуального права та ухвалено рішення щодо відсутності підстав для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору відповідно до висновків, викладених у вищевикладених постановах та ухвалах Верховного Суду, у тому числі Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18.

При цьому, питання про відстрочення (розстрочення) судом сплати судового збору вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Верховний Суд також звертає увагу на те, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За змістом частини 4 статті 11 ГПК України Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики ЄСПЛ положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (див. рішення суду від 28.10.1998 року у справі "Ейрі проти Ірландії", серія А, № 32).

Обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти (див. рішення суду від 28.11.2006 у справі "Апостол проти Грузії", заява № 40765/02). При цьому, Суд в якості "законної мети" визнає, зокрема, фінансування функціонування органів судової влади та дію в якості стримуючого фактору від легковажних позовів (див. рішення суду від 12.06.2007 року у справі "Станков проти Болгарії", заява № 68490/01)

Верховний Суд відмічає, що законодавче закріплення судових витрат має на меті: по-перше, відшкодування державі витрат, понесених на утримання судової системи і забезпечення її діяльності (саме у цьому проявляється компенсаційна функція інституту судових витрат); по-друге: покладає певні витрати на тих, хто звертається до суду за захистом, що покликано дисциплінувати фізичних та юридичних осіб від подання до суду необґрунтованих заяв та клопотань, забезпечуючи таким чином також процесуальну економію.

Як визначено у рішенні ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

ЄСПЛ в рішенні "Креуз проти Польщі" у справі 28249/95 від 19.06.2001 зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

З огляду на відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України ?Про судовий збір?, господарські суди дійшли правомірного висновку про відсутність правових підстав відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до частини 3 статті 323 ГПК України, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими чи виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 322 цього Кодексу, застосовуються правила статті 174 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 174 ГПК України передбачено, що, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

З огляду на те, що ПАТ ?Грета? не усунуло недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, визначених в ухвалі Господарського суду Донецької області від 24.06.2024 щодо оплати у визначеному законом порядку та розмірі судового збору за подання заяви та надання суду доказів про здійснення такої оплати, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про повернення заяви на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

Відповідно до частини 2 статті 293 ГПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З урахуванням наведеного, Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги ПАТ ?Грета? та відмову у відкритті касаційного провадження на підставі частини 2 статті 293 ГПК України, оскільки правильне застосовування норм права господарськими судами є очевидними і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 234, 235, 293 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі №905/781/22 за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства ?Грета? на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.09.2024 та ухвалу Господарського суду Донецької області від 10.07.2024.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Г. М. Мачульський

Судді Л. І. Рогач

Є. В. Краснов