ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року

м. Черкаси

Справа № 925/611/24

за позовом Керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації, Черкаської обласної ради

до Комунального некомерційного підприємства "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі"

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 653377,39 грн.

Представники учасників справи:

Прокурор - Пидорич Д.М.,

Позивач: Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації - не з`явився;

Позивач: Черкаської обласної ради не з`явився;

Відповідач: ТОВ "Євро Трейд Енерджі " - Брящей Р.І., адвокат; Кудим О.В., директор;

Відповідач: КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради": Троян Ю.О., адвокат.

Секретар судового засідання Драченко Т.О.

Суддя Гладун А.І.

1. Позиції учасників справи, процесуальні дії суду та учасників справи.

1.1. 13.05.2024 Керівник Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації, Черкаської обласної ради звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Комунального некомерційного підприємства "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради", Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі".

1.2. Змістом позову прокурора є немайнові та майнова вимоги до відповідачів:

- визнати недійсними додаткові угоди №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії №11176 від 05.02.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі";

- стягнути з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" на користь Черкаського обласного бюджету 653377,39 грн, зокрема 460924,43 грн безпідставно сплачених коштів, 160592,32 інфляційних втрат, 31860,64 грн 3% річних.

1.3. 13.05.2024 суд ухвалив позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі №925/611/24. Справу ухвалив розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив о 12 год. 30 хв. 10.06.2024.

1.4. Ухвалу суду від 13.05.2024 про відкриття провадження у справі суд надіслав прокурору та відповідачам, яку 14.05.2024 доставлено до їх до їх електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (а.с. 170-172 том 1).

1.5. 28.05.2024 відповідач ТОВ "Євро Трейд Енерджі" звернувся до суду з клопотанням, у якому просив позов прокурора залишити без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з неправильним визначення позивача у справі (а.с. 175-179 том 1).

1.6. В обґрунтування клопотання, ствердив, що у спірних правовідносинах у сфері публічних закупівель захист інтересів держави віднесено до компетенції Державної аудиторської служби, яка відповідно до закону наділена повноваженням здійснювати моніторинг публічних закупівель та реагувати на виявлені порушення. КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" у спірних правовідносинах діє сторона у зобов`язальних правовідносинах, розпорядник бюджетних коштів, не здійснює владних управлінських функцій, а тому не є суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесено захист інтересів держави.

1.7. 28.05.2024 відповідач ТОВ "Євро Трейд Енерджі" звернувся до суду з клопотанням, у якому просив суд передати справу на розгляд за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва (а.с. 186-188 том 1).

1.8. В обґрунтування клопотання відповідач зазначив, що у позовній заяві прокурор зазначив в якості відповідачів Комунальне некомерційне підприємство "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" (адреса місцезнаходження: 18009, м. Черкаси, вул. Святителя-хірурга Луки, 3) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" (адреса місцезнаходження: 02121, місто Київ, Харківське шосе, будинок 201- 203, корпус 2-А, нежитлове приміщення №4). Проте прокурор заявив вимоги тільки до одного з відповідачів - ТОВ "Євро Трейд Енерджі", місцезнаходженням якого є м. Київ. Вимоги до відповідача Комунального некомерційного підприємства "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" прокурор не заявляв. Крім того, кошти, які прокурор просить стягнути з відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" належить КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради". Отже, позов прокурором заявлений до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" у даній справі. Прокурор по суті скористався можливістю залучити відповідача КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" та звернутись з позовом до суду за місцезнаходженням Черкаської окружної прокуратури - Господарського суду Черкаської області. Для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи - підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням відповідача-1 є 02121, місто Київ, Харківське шосе, Б. 201-203, (Літера 2-А), Нежитлове Приміщення № 3. Отже, спір у даній справі має розглядатися Господарським судом міста Києва.

1.9. 28.05.2024 відповідач ТОВ "Євро Трейд Енерджі" подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову повністю (а.с. 199-216 том 1).

1.10. В обґрунтування заперечень проти позову відповідач зазначив, що за період з 05.02.2021 (дата укладення договору) по 22.12.2021 (дата, станом на яку вносилися останні зміни щодо ціни товару) середньозважені ціни на електричну енергію збільшилися на 92,81% з 1640,97 грн до 3163,92 грн за 1 мВт/год. Тоді як за змістом додаткових угод за ті ж розрахункові періоди загальний відсоток збільшення ціни за 1 кВт /год. за договором склав 45,61 %. При укладанні спірних угод № 5,6,7, якими сторони збільшили ціну за електричну енергію, ціну збільшено в межах коливань ціни зазначеного товару на ринку. При укладенні додаткових угода сторони діяли на підставі договору та відповідно до вимог частини 5 статті 41 "Про публічні закупівлі".

Кошти, які прокурор просить стягнути з відповідача належить КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" та не підлягають поверненню до обласного бюджету.

Щодо вимог прокурора про стягнення 460924,43 грн безпідставно сплачених коштів на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України, відповідач вважає, що до правовідносин сторін підлягають застосуванню норми частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України та частини 2 статті 208 Господарського кодексу України, які визначають двосторонню реституцію.

Спірні додаткові угоди виконані обома сторонами в повному обсязі. Наявність договірних відносин між сторонами виключає можливість стягнення коштів за додатковими угодами на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України.

Оскільки спірні додаткові угоди на час звернення прокурора до суду з позовом та розгляду справи є дійсними, а обов`язок з повернення коштів на підставі оспорюваного правочину виникає з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання правочину недійсним, нарахування прокурором 3% річних та інфляційних втрат на підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України є незаконним та безпідставним.

1.11. 31.05.2024 прокурор подав до суду пояснення щодо підсудності даного спору Господарському суду Черкаської області (а.с.16-18, 20-22 том 2), у якому зазначив, що позови у спорах за участю кількох відповідачів можуть пред`являтися до господарського суду за місцезнаходженням одного з відповідачів. Вказане безумовно надає право позивачу, в інтересах якого діє прокурор, пред`являти даний позов до Господарського суду Черкаської області. Крім того, спір, що є предметом позову, виник у зв`язку з виконанням договору поставки електричної енергії № 11176 від 05.02.2021. Оскільки місцем виконання договору є м. Черкаси, то прокурор пред`явив даний позов до Господарського суду Черкаської області.

1.12. 03.06.2024 прокурор подав до суду відповідь на відзив ТОВ "Євро Трейд Енерджі", у якій заперечив проти доводів відповідача та просив позов задовольнити повністю (а.с. 28-33, 35-41 том 2).

1.13. В обґрунтування відповіді на відзив прокурор зазначив, що у межах даної справи не оскаржується обсяг поставленої електроенергії, а стверджується, що за вказану кількість даного товару підлягала лікарнею сплаті сума коштів менша, аніж фактично сплачена. Як наслідок, такі кошти є безпідставно отриманими постачальником та останнє зобов`язане їх повернути до Черкаського обласного бюджету. Вказане повністю узгоджується з висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду, викладеними у п. п. 67-82 постанови від 24.01.2024 у справі №922/2321/22.

Комунальні підприємства створені органом місцевого самоврядування на основі комунального майна та здійснюють свою діяльність від імені територіальної громади. Всі прибутки, які отримані комунальними підприємствами від своєї діяльності є також власністю територіальної громади, тобто є бюджетними коштами (комунальним майном). Отже, всі кошти, які безпідставно отримані ТОВ "Євро Трейд Енерджі" на виконання договору від 05.02.2021 №11176 про закупівлю електричної енергії, підлягають поверненню їх власнику, тобто до Черкаського обласного бюджету.

З моменту оплати лікарнею коштів на рахунок ТОВ "Євро Трейд Енерджі", Черкаська обласна територіальна громада втратила можливість розпоряджатись належним їй майном. Отже, нарахування 3 % річних та інфляційних втрат має бути здійснено саме з моменту безпідставного отримання за вказаним договором коштів.

1.14. 05.06.2024 відповідач КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" подав до суду відзив на позов, у якому просив відмовити у задоволенні позову повністю (а.с.47-50 том 2).

1.15. В обґрунтування заперечень проти позову відповідач зазначив, що прокурор не врахував, що у разі задоволення позову, ТОВ "Євро Трейд Енерджі" подасть регресний позов до КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" про стягнення заборгованості за поставлений товар, який поставить лікарню у скрутне матеріальне становище. Оспорюваними додатковими угодами сторони збільшили ціну за одиницю товару та зменшили обсяг постачання товару. Додатковою угодою №1 від 05.02.2021 сторони передбачили сплату коштів за отриманий товар із місцевого бюджету та власними коштами підприємства. Проте, прокурор не ставить вимогу визнати недійсною додаткову угоду №1. Отже, прокурор вибрав не правильний спосіб захисту інтересів держави в частині визнання недійсними не всіх додаткових угод.

1.16. 10.06.2024 відповідач ТОВ "Євро Трейд Енерджі" подав до суду додаткові пояснення, у яких зазначив, що позов прокурора повинен розглядати Господарський суд міста Києва за місцезнаходженням ТОВ "Євро Трейд Енерджі". Зобов`язання сторін, про порушення яких стверджує прокурор, не є такими, які належить через їх особливість виконувати тільки в певному місці. За певних обставин прокурор може звертатися з позовом до суду в інтересах держави і в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Черкаська обласна рада не стороною оспорюваних додаткових угод. Отже, прокурор невірно визначив позивачів у справі, що є наслідком залишення позову без розгляду (а.с. 58-60 том 2)

1.17. 10.06.2024 Черкаська обласна рада подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності її представника (а.с. 67 том 2).

1.18. 10.06.2024 суд ухвалив відкласти розгляд справи у підготовчому засіданні до 10 год. 00 хв. 10.07.2024.

1.19. 10.06.2024 відповідач ТОВ "Євро Трейд Енерджі" подав до суду заперечення на відповідь прокурора на відзив, у якому просив зупинити провадження у справі до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №918/1043/21 та зазначив, що ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.06.2023 справу №918/1043/21 разом із касаційною скаргою ПП "Фірма "ДАН"" на рішення Господарського суду Рівненської області від 26.04.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.08.2022 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду з метою відступлення від викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №923/196/20 висновку щодо застосування положень частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України, а саме щодо можливості застосування односторонньої реституції замість двосторонньої реституції.

Підставою передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду є те, що чинне законодавство, зокрема, стаття 216 Цивільного кодексу України, не передбачає односторонньої реституції. Встановивши недійсність оспорюваного договору, згідно з частиною 1 статті 216 Цивільного кодексу України, суд повинен не тільки зобов`язати відповідача повернути позивачеві майно, але й стягнути з останнього (в тому числі, за рахунок бюджету) на користь відповідача сплачені ним за майно кошти. Інше застосування припису частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України про взаємні зобов`язання сторін недійсного правочину для їх поновлення у фактичному та юридичному становищі, що існувало до вчинення цього правочину, не можна вважати справедливим стосовно обох його сторін. Оскільки у цій справі фактично вимоги прокурора спрямовані на застосування односторонньої реституції, подальше вирішення Великою Палатою Верховного Суду в межах касаційного перегляду справи №918/1043/21 питання про наявність/відсутність підстав для відступлення від протилежного висновку Великої Палати Верховного Суду (про можливість застосування односторонньої реституції), викладеного у постанові від 20.07.2022 у справі №923/196/20, має істотне значення для правильного вирішення господарського спору в справі №925/611/24. Враховуючи підстави касаційного оскарження та зважаючи на те, що правовідносини у справах №925/611/24 і №918/1043/21 щодо питання застосування положень частини 1 статті 216 ЦК України при вирішенні спорів, пов`язаних із застосуванням односторонньої реституції є подібними, з метою забезпечення єдності судової практики, ТОВ "Євро Трейд Енерджі" просив суд зупинити провадження у справі.

КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" мало реальні можливості у будь-який час звернутись до ТОВ "Євро Трейд Енерджі" із пропозицією зменшити ціну за одиницю товару, чим не скористалося. У договорі відсутні умови, які передбачали б обов`язок постачальника повідомити іншу сторону договору про зменшення ціни на РДН ОЕС України за 15 мВт/год. електроенергії чи ініціювати питання про внесення змін до договору у разі зменшення такої ціни на ринку електроенергії. (а.с. 85-92 том 2)

1.20. 10.06.2024 прокурор подав до суду відповідь на відзив КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради", у якій щодо твердження про неможливість застосування реституції за наслідками визнання недійсними додаткових угод №5-7 до договору, прокурор зазначив, що у даному спорі підлягають визнанню недійсними додаткові угоди, починаючи з додаткової угоди №5 до договору. Договір та додаткові угоди №1-4, укладені до цього договору, залишаються чинними. У результаті визнання недійсними додаткових угод № 5-7, сторони б мали керуватись правовідносинами, що склались за договором, з урахуванням змін в частині підняття ціни за одиницю товару, визначеної додатковою угодою від 17.09.2021 №4, якою була встановлена ціна за 1 кВт*год електроенергії у розмірі 2,507 грн. У позові не ставиться питання щодо визнання недійсною кількості поставленої електроенергії, адже договором передбачено необхідність поставки товару в розмірі 3200000 кВт/год. На виконання договору постачальник поставив 2400471 кВт*год. електричної енергії. Поставлена кількість товару є меншою, аніж визначена договором. Отже, різниця між фактично сплаченою сумою коштів та сумою, що підлягала б до сплати за дійсною ціною за 1 кВт/год., стягується на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України, як безпідставно набуте майно.

Доданими до позовної заяви доказами підтверджується факт оплати товару за рахунок коштів обласного бюджету. Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації є розпорядником коштів вищого рівня відносно підприємства та здійснює контроль за його діяльністю. Отже, є органом, уповноваженим державою на здійснення захисту інтересів держави у даних правовідносинах.

Додатковою угодою №1 від 05.02.2021 до договору визначені джерела фінансування - кошти місцевого бюджету у розмірі 4695023 грн та власні кошти лікарні 2600977 грн, без зміни загальної ціни договору. Зміна обсягу та джерел фінансування не змінює істотну умову договору таку як ціна, не належать до істотних умов договору, випадки та порядок зміни яких у договорах про закупівлю передбачено у статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". Отже, відсутні підстави для визнання недійсною додаткової угоди №1 до договору від 05.02.2021.

Висновки Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладені у постанові від 05.04.2023 у справі №420/17618/21 щодо можливості зміни ціни за одиницю товару в межах 10% необмежену кількість разів протягом дії договору не підлягають врахуванню під час розгляду справи з огляду на висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22 (а.с. 122-126, 128-133 том 2).

1.21. 18.06.2024 прокурор подав до суду заяву про зміну предмета позову, якою до вимог про визнання недійсними додаткових угод №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021 та №7 від 22.12.2021 додав вимогу про визнання недійсною додаткової угоди №9 від 30.12.2021 до договору № 11176 від 05.02.2021 про закупівлю електричної енергії, укладеного між сторонами (а.с. 139-141, 143-144 том 2).

1.22. 01.07.2024 відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" подав до суду відповідь на заяву прокурора про зміну предмета позову, у якій ствердив, що спірною додатковою угодою №9 сторони не змінювали ціну за одиницю товару, а тому відсутні підстави, що відповідач допустив порушення норми пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (а.с. 151-154 том 2).

1.23. 02.07.2024 відповідач КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" подав до суду заперечення на заяву прокурора про зміну предмета позову, у яких ствердив, що додаткову угоду №9 сторони уклали з метою визначення фактично спожитого обсягу електричної енергії за договором протягом 2021 року (а.с. 160-161 том 2).

1.24. 03.07.2024 позивач подав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності його представника (а.с. 170 том 2).

1.25. 10.07.2024 прокурор подав до суду пояснення, у яких зазначив, що законність та правомірність застосування статті 1212 Цивільного кодексу України у аналогічних спорах неодноразово підтверджено Верховним Судом, й, зокрема, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, відступлення від висновку якого, на даний час, відсутнє, та, більше того, не переглядається в межах справи №918/1043/21. Отже, підстави для зупинення справи №925/611/24 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №918/1043/21 відсутні.

Додаткова угода №9 до договору є похідною від додаткових угод №5-7, оскільки сторони розрахували суму, яка підлягає до сплати за поставлений обсяг товару з урахуванням вартості за 1 кВт/год., що визначена додатковими угодами №5-7 до договору. Отже, додаткова угода №9 від 30.12.2021 укладена всупереч пункту 2 частині 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", та підлягає визнанню недійсною на підставі частини 1 статті 203, частини 1 статті 215, частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України. (а.с. 172-173 том 2).

1.26. 10.07.2024 у підготовчому засіданні взяли участь прокурор Пидорич Д.М., представник відповідача КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" адвокат Троян Ю.О., представник відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" адвокат Брящей Р.І. Представники позивачів у судове засідання не з`явилися.

1.27. Представник відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" адвокат Брящей Р.І. у підготовчому засіданні просив клопотання відповідача задовольнити та передати справу для розгляду за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва, заперечив проти прийняття до розгляду заяви прокурора про зміну предмету позову.

1.28. Прокурор Пидорич Д.М. у підготовчому засіданні просив суд відмовити відповідачу у клопотанні про передачу справи за територіальною підсудністю, просив суд прийняти до розгляду заяву прокурора про зміну предмету позову.

1.29. Представник відповідача КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" адвокат Троян Ю.О. у вирішенні клопотання поклався на розсуд суду, заперечив проти прийняття до розгляду заяви прокурора про зміну предмету позову.

1.30. 10.07.2024 суд ухвалив у клопотанні Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" про передачу справи №925/611/24 за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва відмовити. Мотиви відмови наведені судом в ухвалі суду від 10.07.2024 (а.с. 189-192 том 2).

1.31. 10.07.2024 суд ухвалив заяву Керівника Черкаської окружної прокуратури про зміну предмета позову у справі №925/611/24 прийняти до розгляду. Мотиви прийняття заяви наведені судом в ухвалі суду від 10.07.2024 (а.с. 193-197 том 2).

1.32. 10.07.2024 суд ухвалив клопотання відповідача про залишення позову прокурора без розгляду розглянути під час розгляду справи по суті.

1.33. 10.07.2024 суд ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті о 14 год. 00 хв. 29.07.2024.

1.34. 29.07.2024 суд ухвалив оголосити перерву в судовому засіданні до 11 год. 30 хв. 05.09.2024.

1.35. 05.09.2024 у зв`язку з оголошенням на території Черкаської області під час судового засідання повітряної тривоги суд ухвалив оголосити перерву у судовому засіданні до оголошення про її закінчення.

1.36. 05.09.2024 суд ухвалив призначити судове засідання о 15 год. 30 хв. 09.09.2024.

1.37. 09.09.2024 суд ухвалив оголосити перерву в судовому засіданні до 09 год. 00 хв. 11.09.2024.

1.38. 11.09.2024 суд ухвалив відкласти розгляд справи до 09 год. 00 хв. 12.09.2024.

1.39. 12.09.2024 о 09 год. 00 хв. судове засідання не відбулося у зв`язку з оголошенням на території Черкаської області в цей час повітряної тривоги.

1.40. 12.09.2024 суд ухвалив призначити судове засідання о 16 год. 00 хв. 18.09.2024.

1.41. 18.09.2024 у судовому засіданні взяли участь прокурор Пидорич Д.М., представник відповідача КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" адвокат Троян Ю.О., представники відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" адвокат Брящей Р.І. та директор Кудим О.В. Представники позивачів у судове засідання не з`явилися.

1.42. Участь у судовому засіданні є правом учасника судового процесу (пункт 2 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими ним процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні.

1.43. Явку учасників судового провадження у судове засідання обов`язковою суд не визнавав.

1.44. Відповідно до частини 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

1.45. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлений про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (пункт 1 частини 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України).

1.46. Суд ухвалив розглядати справу без участі представників позивачів.

1.47. Прокурор Пидорич Д.М. у судовому засіданні просив позов задовольнити повністю.

1.48. Представник відповідача КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" адвокат Троян Ю.О. у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову повністю.

1.49. Представники відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" адвокат Брящей Р.І. та директор Кудим О.В. у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позову повністю.

1.50. 18.09.2024 суд завершив розгляд справи по суті та видалився до нарадчої кімнати для ухвалення рішення.

1.51. Керуючись частиною 1 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, суд проголосив вступну та резолютивну частини судового рішення у справі №925/611/24.

Вислухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши обставини справи та дослідивши письмові докази, що містяться у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

2. Перелік обставин, які є предметом доказування у справі.

2.1. Предметом позову прокурора є немайнові вимоги визнати недійсними додаткові угоди до договору постачання електричної енергії та майнова вимога про стягнення безпідставно сплачених коштів за електричну енергію.

2.2. Підставами позову є обставини, якими прокурор обґрунтовує невідповідність змісту оспорюваних додаткових угод пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", що зумовлює підстави для визнання додаткових угод недійсними на підставі частини 1 статті 203, частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України.

2.3. Відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

2.4. Предметом доказування у справі є обставини, які відповідно до закону є підставою для визнання оспорюваних додаткових угод до договору про постачання електричної енергії споживачу недійсними; дотримання сторонами вимог Закону України "Про публічні закупівлі" при укладенні оспорюваних додаткових угод; підстави для внесення змін до договору про постачання електричної енергії споживачу; розмір надмірно сплачених коштів за електричну енергію, що не була поставлена; порушення інтересів держави, за захистом яких прокурор звернувся до суду.

3. Перелік доказів, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, які є предметом доказування у справі.

3.1. На підтвердження обставин, які є предметом доказування, прокурор подав письмові докази, дослідивши які, суд встановив:

3.1.1. За результатами відкритих торгів № UA-2020-11-19-011176-с на електронній системі публічних закупівель Prozorro переможцем аукціону визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" (а.с. 29-40 том 1).

3.1.2. 05.02.2021 Комунальне некомерційне підприємство "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" (замовник, споживач) та Товариство з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" (учасник, постачальник) уклали договір про закупівлю електричної енергії №11176 (а.с. 41-59 том 1).

Сторони погодили усі істотні умови договору і, зокрема, домовилися про таке:

п. 1.1 - цей договір про закупівлю електричної енергії є домовленість сторін, за якою передбачається постачання обсягу фактичного споживання електричної енергії замовнику постачальником за вільними цінами;

п. 5.1 - замовник розраховується з учасником за електричну енергію за ціною (тарифом), що визначаються відповідно до способу визначення ціни (тарифу) на електричну енергію згідно з комерційною пропозицією, яка є додатком до цього договору.

п. 5.2 - загальна сума розрахунків за цим договором 7296000 грн (сім мільйонів двісті дев`яносто шість тисяч гривень 00 копійок), в тому числі ПДВ (20%) 1216000 грн (один мільйон двісті шістнадцять тисяч гривень) за весь строк дії договору;

п. 5.3 - загальний обсяг споживання електричної енергії замовником за цим договором становить 3200000 кВт/год.;

п. 12.1 - умови цього договору не можуть змінюватися, крім випадків передбачених Законом України "Про публічні закупівлі";

п. 12.2 - учасник повідомляє замовника про внесення змін до будь-яких умов договору не пізніше ніж за 20 днів до внесення таких змін.

У разі відмови замовника від запропонованих учасником змін до цього договору, договір з учасником вважається розірваним в день настання таких змін;

п. 12.3 - у разі не надання відмови замовником від запропонованих учасником змін, до цього договору, до дня з якого мають настати такі зміни, зміни вважаються прийнятими в повному обсязі;

п. 12.4 - істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі».

Зміна ціни за одиницю товару (електричної енергії) може відбуватися відповідно до умов ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі» за умови, що зазначені зміни не призведуть до збільшення ціни договору. Сторони погоджуються, що ціна (тариф) на послуги, що надаються на ринку електричної енергії споживачу, установлюються Регулятором в передбаченому чинним законодавством порядку.

Ціна за 1 кВт/год. електричної енергії може бути змінена з першого числа місяця, в якому відбудуться такі зміни, що буде відображено в додатковій угоді до договору, за згодою сторін.

Істотними умовами цього договору є предмет (найменування, кількість, якість), ціна та строк дії договору. Інші умови договору про закупівлю істотними не є та можуть змінюватися відповідно до норм Господарського та Цивільного кодексів.

Істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: - зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника (споживача).

Сторони можуть внести зміни до договору у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків споживача, а також у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару. У такому випадку ціна договору зменшується в залежності від зміни таких обсягів.

Збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. (Обмеження щодо строків зміни ціпи за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії).

Зміна ціни за одиницю товару (електричної енергії) допускається за умови надання стороною, яка пропонує зміни, документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку в торговій зоні Об`єднаної енергетичної системи України (далі - ОЕС України), а саме документи про факт та динаміку зміни ціни товару на ринку електричної енергії станом на поточний період порівняно з періодом укладення договору (місяця підписання останньої додаткової угоди до договору про зміну ціни одиниці товару) через коливання ціни на електричну енергію на ринку.

Документальним підтвердженням факту коливання ціни електричної енергії на ринку або визначеному сегменті ринку може бути довідка, видана відповідною уповноваженою організацією, зокрема, але не виключно, ДП "Держзовнішінформ", Торгово-промисловою палатою, тощо.

Висновки щодо коливання ціни на ринку мають бути зроблені на підставі оприлюднених в розділі "Аналітичні матеріали" веб-сайту ДП "Оператор ринку" даних щодо загального показника середньозваженої ціни електричної енергії на РДМ та ВДР, що склалася на ринку електричної енергії в торговій зоні ОЕС України за відповідний розрахунковий період, у порівнянні з середньозваженою ціною електричної енергії на РДН та ВДР за аналогічний по розміру розрахунковий період, в якому укладено договір (підписано останню додаткову угоду до договору про зміну ціни одиниці товару).

п. 15.14 невід`ємною частиною цього договору є додатки у складі: додаток №1 - Лист-повідомлення до договору про закупівлю електричної енергії; додаток №2 - Договірні обсяги споживання електричної енергії; додаток №3 - Комерційна пропозиція "Вільна ціна + передача"; додаток №4 - Графік оплати за товар.

3.1.3. 05.02.2021 на виконання договору замовник КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" підписав та подав постачальнику лист-повідомлення до договору про закупівлю електричної енергії (додаток № 1) (а.с. 51-52 том 1) про вибір Комерційної пропозиції ТОВ "Євро Трейд Енерджі" почати постачання електричної енергії з 01.02.2021 з Переліком об`єктів замовника (додатком №1 до додатку №1 ) (а.с. 53 том 1); Договірні обсяги споживання електричної енергії (додаток №2) (а.с. 54-55 том 1); Комерційну пропозицію "Вільна ціна + передача" (додаток №3) (а.с. 56-58 том 1); Графік оплати за товар (додаток №4) (а.с. 59 том 1).

3.1.4. Відповідно до пункту 3 Комерційної пропозиції "Вільна ціна + передача" (додаток №3) Ціна 1 кВт/год. електричної енергії, з урахуванням тарифу на послуги з передачі, становить 2,28 грн з урахуванням ПДВ, у тому числі: ціна електричної енергії - 1,90 грн; податок па додану вартість у розмірі 20% до ціни електричної енергії - 0,38 грн.

3.1.5. Під час дії договору сторони уклали додаткові угоди №1 від 05.02.2021, №2 від 18.08.2021, №3 від 27.08.2021, №4 від 17.09.2021, №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021, №8 від 23.12.2021, №9 від 30.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії №11176 від 05.02.2021 (а.с. 60-75 том 1).

3.1.6. Додатковою угоду №1 від 05.02.2021 сторони визначили джерела фінансування: кошти місцевого бюджету 4695023,00 грн; власні кошти лікарні - 2600977,00 грн, внесли зміни до банківських реквізитів замовника (а.с. 60-61 том 1).

3.1.7. Додатковою угодою №2 від 18.08.2021 сторони внесли зміни до банківських реквізитів замовника (а.с. 62 том 1).

3.1.8. Додатковою угодою №3 від 27.08.2021 сторони внесли зміни щодо належного документального підтвердження постачальником факту коливання ціни на ринку електроенергії, а саме: "Зміна ціни за одиницю товару (електричної енергії) допускається за умови надання стороною, яка пропонує зміни, документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку в торговій зоні Об`єднаної енергетичної системи України, а саме документи про факт та динаміку зміни ціни товару на ринку електричної енергії станом на дату коливання порівняно з датою укладення договору (або з відповідною датою, зазначеною в додатковій угоді) через коливання ціни на електричну енергію на ринку.

Документальним підтвердженням факту коливання ціни електричної енергії на ринку або визначеному сегменті ринку може бути довідка, видана відповідною уповноваженого організацією, зокрема, але не виключно, ДП "Держзовнішінформ", Торгово-промисловою палатою, тощо.

Висновки щодо коливання ціни на ринку мають бути зроблені на підставі оприлюднених в розділі "Аналітичні матеріали" веб-сайту ДП "Оператор ринку" даних щодо загального показника середньозваженої ціни електричної енергії на РДН та ВДР, що склалася на ринку електричної енергії в торговій зоні ОЕС України на відповідну дату, у порівнянні з середньозваженою ціною електричної енергії на РДН та ВДР на дату на яку укладено договір (або на відповідну дату, зазначену в додатковій угоді)" (а.с. 63-64 том 1).

3.1.9. Додатковою угодою №4 від 17.09.2021 сторони внесли зміни до договору і, зокрема, з 01.08.2021 збільшили ціну за 1 кВт/год. електроенергії на 9,99% до 2,507 грн з ПДВ та зменшили обсяг закупівлі електричної енергії до 3031775,705624252 кВт/год. (а.с. 65-66 том 1).

3.1.10. Додатковою угодою №5 від 01.10.2021 сторони внесли зміни до договору і, зокрема, з з 23.09.2021 збільшили ціну за 1 кВт/год. електроенергії на 9,99% до 2,75 грн з ПДВ та зменшили обсяг постачання електричної енергії до 2916700,298181818 кВт/год. та (а.с. 67-68 том 1).

3.1.11. Додатковою угодою №6 від 28.10.2021 сторони внесли зміни до договору і, зокрема, з з 05.10.2021 збільшили ціну за 1 кВт/год. електроенергії на 9,99% до 3,02 грн з ПДВ та зменшили обсяг постачання електричної енергії до 2815506,33 кВт*год. (а.с. 69-70 том 1).

3.1.12. Додатковою угодою №7 від 22.12.2021 сторони внесли зміни до договору і, зокрема, з з 01.11.2021 збільшили ціну за 1 кВт/год. електроенергії на 9,99% до 3,32 грн з ПДВ та зменшили обсяг постачання електричної енергії до 2741980,11 кВт*год. (а.с. 71-72 том 1).

3.1.13. Додатковою угодою №8 від 23.12.2021 сторони визначили джерела фінансування цього договору: кошти місцевого бюджету - 6152403,40 грн з ПДВ, власні кошти 1143596,60 грн (а.с. 73 том 1).

3.1.14. Додатковою угодою №9 від 30.12.2021 у зв`язку з виконанням своїх зобов`язань за договором дійшли згоди зменшити обсяг закупівлі електричної енергії на 337878,45 кВт*год. та зменшили ціну договору на 1121756,47 грн з ПДВ.

Внесли зміни до пунктів 5.2. та 5.3 договору, встановивши загальну суму розрахунків за договором у розмірі 6174243,53 грн з ПДВ за весь строк дії договору; джерела фінансування: кошти місцевого бюджету - 6152403,40 грн з ПДВ, власні кошти 21840,13; змінили загальний обсяг споживання електроенергії до 2404101,66 кВт/год.;

Дійшли згоди вважати свої зобов`язання постачання електричної енергії припиненими з 01.01.2022 (а.с. 74-75 том 1).

3.1.15. На підставі актів приймання-передачі №35/0221, №97/0321, №50121041, №50121051, №, №, №, № споживач спожив електричної енергії: за лютий 2021 року 262019,00 кВт/год. вартістю 597403,32 грн з ПДВ; за березень 2021 року 238777,00 кВт/год. вартістю 544411,56 грн з ПДВ; за квітень 2021 року - 186990 кВт/год. вартістю 426337,20 грн з ПДВ; за травень 2021 року 166417,00 кВт/год. вартістю 379430,76 грн з ПДВ; за червень 2021 року 197786,00 кВт/год. вартістю 450952,08 грн з ПДВ; за липень 2021 року - 290133,00 кВт/год. вартістю 661503,24 грн з ПДВ; за серпень 2021 року 227360,00 кВт/год. вартістю 569991,52 грн з ПДВ; за вересень 2021 року 189345,00 кВт/год. вартістю 481818,75 грн з ПДВ; за жовтень 2021 року 26151,00 кВт/год. вартістю 59929,37 грн без ПДВ; 176523,00 кВт/год. вартістю 444249,55 грн без ПДВ, загальною вартістю 605014,70 грн з ПДВ; за листопад 2021 року 212382,00 кВт/год. вартістю 705108,24 грн з ПДВ; за грудень 2021 року 226588,00 кВт/год. вартістю 752272,16 грн з ПДВ (а.с. 88-98 том 1).

3.1.6. В обґрунтування збільшення ціни товару на ринку та укладення додаткових угод №5, №6 та №7 до договору постачальник надав споживачу довідки ДП "Держзовнішінформ" від 02.09.2021 № 121/195, від 01.10.2021 №121/241, від 07.10.2021 №121/250 та від 05.11.2021 №121/282 (а.с. 81 -87 том 1), за змістом яких згідно з інформації з офіційного сайту ДП "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua), середньозважені ціни на майданчику ринку "на добу наперед" (РДН) у торговій зоні ОЄС (об`єднаної енергетичної системи) України становлять:

- середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 05.02.2021 становить 1640,97 грн/МВт/год.; середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 06.08.2021 становить 1993,30 грн/МВт/год.; розрахункова зміна складає +21,47% (а.с. 86 том 1);

- середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 17.09.2021 становить 2374,09 грн/МВт/год.; середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 23.09.2021 становить 2805,51 грн/МВт/год.; відсоток зміни ціни складає +18,17% (а.с. 85 том 1);

- середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 01.10.2021 становить 2372,73 грн/МВт/год.; середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 05.10.2021 становить 2698,32 грн/МВт/год.; відсоток зміни ціни складає +13,72% (а.с. 83-84 том 1);

- середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 28.10.2021 становить 3113,44 грн/МВт/год.; середньозважена ціна на РДН в ОЕС України за 01.11.2021 становить 3491,75 грн/МВт/год.; відсоток зміни ціни складає +12,15% (а.с. 81-82 том 1).

3.1.16. Згідно з інформації з офіційного сайту ДП "Оператор ринку" за період з лютого 2021 року по грудень 2021 року ціна електричної енергії за 1 кВт/год становила:

17.09.2021 на дату укладення додаткової угоди №4 2,37409 грн;

01.10.2021 на дату укладення додаткової угоди №5 2,37273 грн;

28.10.2021 на дату укладення додаткової угоди №6 3,11344 грн;

22.12.2021 на дату укладення додаткової угоди №7 3,16392 грн (а.с. 101-111 том 1).

3.1.17. Відповідно до реєстру платіжних документів за спожиту електричну енергію за період 01.01.2021 по 31.12.2021 КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" сплатило ТОВ "Євро Трейд Енерджі" 6174243,53 грн (а.с. 99-100 том 1).

3.1.18. Відповідно до статуту КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради", затвердженого розпорядженням голови Черкаської обласної ради від 22.12.2018 №421 (у редакції розпорядження від 22.05.2023 №116-р), засновником підприємства є Черкаська обласна рада (пункт 3), окремі повноваження делеговані Управлінню охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації (орган управління) (пункт 4) (а.с. 118-135 том 1).

3.1.19. Згідно з Кошторисом КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" на 2021 рік, лімітної довідки Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації про бюджетні асигнування та кредитування КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" на 2021 рік видатки на оплату комунальних послуг та енергоносіїв з обласного бюджету не передбачені (а.с. 76-78 том 1).

3.1.20. Відповідно до Помісячного плану використання бюджетних коштів на 2021 рік КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" виділено з місцевого бюджету видатки з оплати комунальних послуг та енергоносіїв 18898100,00 грн (а.с. 79-80 том 1).

3.1.21. За розрахунком прокурора КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" безпідставно сплатило ТОВ "Євро Трейд Енерджі" 460924,43 грн (а.с. 112-117 том 1).

3.1.22. За розрахунком прокурора розмір 3% річних становить 31860,64 грн за період з 29.10.2021 по 12.04.2024, зокрема 465,36 грн за період з 29.10.2021 по 31.12.2023 за 794 дні (7130,84 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 794 днів прострочення : 365 днів :100), 60,20 грн за період з 01.01.2024 по 12.04.2024 за 103 дні (7130,84 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 103 дні прострочення : 366 днів :100), 6061,58 грн за період з 01.12.2021 до 31.12.2023 за 761 день (96910,98 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 761 день прострочення : 365 днів : 100), 818,18 грн за період 01.01.2024 по 12.04.2024 за 103 дні (96910,98 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 103 дні прострочення : 366 днів : 100) (а.с. 112-117 том 1).

3.1.23. За розрахунком прокурора розмір інфляційних втрат становить 160592,32 грн за період з 01.11.2021 по 31.03.2024, зокрема 2605,16 грн за період з 01.11.2021 по 31.03.2024 (7130,84 (безпідставно сплачені кошти) х 1,36533694 - 7130,84), 34355,03 грн за період з 01.12.2021 по 31.03.2024 (96910,98 (безпідставно сплачені кошти) х 1,35450093 -96910,98), 59815,57 грн за період з 01.01.2022 по 31.03.2024 (172666,57 (безпідставно сплачені кошти) х 1,34642240 -172666,57), 63816,56 грн за період з 01.01.2022 по 31.03.2024 (184216,04 (безпідставно сплачені кошти) х 1,34642240 - 184216,04) (а.с. 112-117 том 1).

3.2 Відповідач КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" на спростування доводів прокурора доказів не подав.

3.3 Заперечуючи проти позову, відповідач ТОВ "Євро Трейд Енерджі" подав письмові докази, дослідивши які, суд встановив:

3.3.1. 27.10.2016 Міністерство економічного розвитку і торгівлі України оприлюднило лист-роз`яснення №3302-06/34307-06 щодо укладення, виконання, зміни та розірвання договору про закупівлю, за змістом якого внесення змін до договору про закупівлю у випадках, які передбачені Законом та умовами такого договору, має відбуватися шляхом укладення додаткової угоди, а також бути обґрунтованим та документально підтвердженим, у спосіб встановлений у договорі. Внесення змін до договору про закупівлю в частині істотних умов можливе за наявності однієї або декількох підстав, визначених частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". Закон не містить обмежень щодо укладення однієї або одночасно декількох додаткових угод до договору у разі застосування кількох підстав (а.с. 219-222 том 1).

3.3.2. 14.08.2019 Міністерство економічного розвитку і торгівлі України оприлюднило лист-роз`яснення №3304-04/33869-06 щодо зміни ціни у договорах постачання електричної енергії, у якому вказало, що у разі чергового коливання ціни електричної енергії на ринку, що зумовлене реформуванням галузі електроенергетики України та призводить до зміни порядку формування ціни на електричну енергію, сторони договору, укладеного за результатами проведених процедур закупівель до 01.07.2019 можуть використовувати випадок зміни ціни за одиницю товару до 10 відсотків без збільшення суми договору з відповідним зменшенням кількості товару на підставі пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" (а.с. 227-228 том 1).

3.3.3. 24.11.2020 Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України оприлюднило лист-роз`яснення №3304-04/69987-06 щодо зміни ціни у договорах постачання електричної енергії, за змістом яких у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони під час дії договору можуть декілька разів вносити зміни до договору в частини ціни за одиницю товару не більше 10% кожного разу з урахуванням попередніх змін, без збільшення суми договору з відповідним зменшенням кількості товару на підставі пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі". (а.с. 230-233 том 1).

3.3.4. 04.04.2024 Верховний Суд надіслав юрисконсульту ТОВ "Інформаційне агентство "Стоп корупції ТВ" лист №127/0/18-24, у якому повідомив, що висновок щодо особливостей застосування статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" зроблений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22 з урахуванням встановлених у цій справі фактичних обставин (а.с. 234 том 1).

3.3.5. 09.04.2024 Державна аудиторська служба України надіслала ТОВ "Інформаційне агентство "Стоп корупції ТВ" лист №001200-14/4688-2024, у якому повідомила, що висновки , які містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, не стосуються обставин укладення Північно-східним офісом Держаудитслужби договору від 15.12.2020 №229, а тому дії посадових осіб під час укладення договору та додаткових угод до нього не призвели до збитків (а.с. 229 том 1).

3.3.6. 15.04.2024 Офіс Генерального прокурора України надіслав юрисконсульту ТОВ "Інформаційне агентство "Стоп корупції ТВ" лист №27/3-847вих.24 щодо укладення протягом 2021-2022 років додаткових угод з постачальниками електроенергії, у якому повідомив, що запитувана інформація виходить за межі правового регулювання Закону України "Про доступ до публічної інформації" (а.с. 223 том 1).

3.3.7. 29.04.2024 Міністерство економіки України надіслало ТОВ "Інформаційне агентство "Стоп корупції ТВ" лист №59-06/31039-07, у якому зазначило, що на відміну від позиції, висловленої у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, яка містить також окрему думку суддів, яка кореспондується з позицією Мінекономіки, дії Уряду в частині встановлення можливих випадків зміни істотних умов договору про закупівлю в Особливостях, свідчить про те, що зміна ціни у разі коливання ціни на ринку наразі може відбуватись не обмежуючись періодичністю та відсотковою межею, пропорційно до такого коливання, яке фактично відбувається і є документально підтвердженим. Оскільки ринок електричної енергії є волатильним, для зміни істотних умов договору про закупівлю електричної енергії Урядом в Особливостях конкретизовано додатковий випадок зміни істотних умов договору про закупівлю, яким встановлено окрему можливість їх зміни у разі зміни середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед" (а.с. 224-226 том 1).

3.3.8. 03.05.2024 ТОВ "Євро Трейд Енерджі" звернулося до ТОВ "Інформаційне агентство "Стоп Корупції ТВ" з листом №477-05-2024/Д/В, у якому просило надати копії відповідей Міністерства економіки України, Державної аудиторської служби України, Офісу Генерального прокурора, Верховного Суду на журналістські запити для долучення до судових справ (а.с. 237 том 1).

3.3.9. 07.05.2024 ТОВ "Інформаційне агентство "Стоп Корупції ТВ" у відповідь надало ТОВ "Євро Трейд Енерджі" копії листів Міністерства економіки України, Державної аудиторської служби України, Офісу Генерального прокурора, Верховного Суду для використання у судових справах (а.с. 236 том 1) .

3.4 Відповідно до частини першої та другої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів;3) показаннями свідків.

3.5 Відповідно до частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

3.6 На підставі поданих сторонами доказів, можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Подані сторонами докази суд визнає належними.

3.7 Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України "Допустимість доказів").

3.8 На підтвердження обставин, якими прокурор обґрунтовує підстави позову, а відповідач заперечує проти позову, сторони подали письмові докази, які є належним засобом доказування обставин, що є предметом доказування у справі. Суд не встановив, що докази подані сторонами отримані з порушенням закону. Докази подані сторонами суд визнає допустимими.

3.9 Згідно з статтею 78 Господарського процесуального кодексу достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

3.10 Подані сторонами докази, на переконання суду, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Докази, подані сторонами, суд визнає достовірними.

3.11 Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

3.12 Зміст принципу змагальності господарського судочинства наведений у статтях 13 та 74 Господарського процесуального кодексу України, відповідно норм яких судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

3.13 Сумніву у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів у суду не виникло.

4. Висновок суду про те, яка обставина, що є предметом доказування у справі, визнається судом встановленою або спростованою з огляду на більшу вірогідність відповідних доказів. Мотиви визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

4.1. Відповідно до частин 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

4.2. Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Тобто обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

4.3. З огляду на відсутність у справі доказів, які б водночас доводили та спростовували одні й ті ж обставини, суд не наводить у рішенні суду мотивів визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

4.4. Відповідно до частини 1-3 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

4.5. Враховуючи належність, допустимість та достовірність доказів, поданих сторонами, суд, оцінивши зібрані у справі докази в цілому та кожен доказ окремо, визнає доведеними обставини, на які прокурор посилається як на підставу своїх вимог, та визнає встановленими наступні обставини:

4.5.1. 05.02.2021 КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" (замовник, споживач) та ТОВ "Євро Трейд Енерджі" (учасник, постачальник) уклали договір про закупівлю електричної енергії №11176;

4.5.2. КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" (замовник, споживач) та ТОВ "Євро Трейд Енерджі" (учасник, постачальник) уклали додаткові угоди: №1 від 05.02.2021, №2 від 18.08.2021, №3 від 27.08.2021, №4 від 17.09.2021, №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021, №8 від 23.12.2021, №9 від 30.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії №11176 від 05.02.2021;

4.5.3. Загальний обсяг електричної енергії, що повинен бути поставлений за договором складає 3200000 кВт/год. Загальна ціна договору становить 7296000,00 грн;

4.5.4. Додатковими угодами №4 від 17.09.2021, №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021, сторони зменшили загальний обсяг постачання електричної енергії та збільшили ціну за 1 кВт/год. електричної енергії;

4.5.5. Додатковою угодою №4 сторони збільшили ціну 1 кВт/год. електричної енергії на 9,99% від ціни погодженої сторонами в момент укладення договору;

4.5.6. Додатковою угодою №5 сторони збільшили ціну 1 кВт/год. електричної енергії на 20,8% від ціни погодженої сторонами в момент укладення договору;

4.5.7. Додатковою угодою №6 сторони збільшили ціну 1 кВт/год. електричної енергії на 32,5% від ціни погодженої сторонами в момент укладення договору;

4.5.8. Додатковою угодою №7 сторони збільшили ціну 1 кВт/год. електричної енергії на 45,7% від ціни погодженої сторонами в момент укладення договору;

3.1.24. Додатковою угодою №9 у зв`язку з виконанням своїх зобов`язань за договором сторони дійшли згоди зменшити обсяг закупівлі електричної енергії та зменшили ціну договору, встановили загальну суму розрахунків за договором у розмірі 6174243,53 грн з ПДВ за весь строк дії договору; джерела фінансування: кошти місцевого бюджету - 6152403,40 грн з ПДВ, власні кошти 21840,13; змінили загальний обсяг споживання електроенергії до 2404101,66 кВт/год.; дійшли згоди вважати свої зобов`язання постачання електричної енергії припиненими з 01.01.2022.

4.5.9. На виконання договору ТОВ "Євро Трейд Енерджі" поставило, а КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради"спожило 2400471 кВт/год. електричної енергії;

4.5.9. З урахуванням ціни за 1 кВт/год. електричної енергії, збільшеної на підставі додаткових угод №5-7 до договору, за спожиту електричну енергію в обсязі 2400471 кВт/год. КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" сплатило ТОВ "Євро Трейд Енерджі" 6174243,53 грн.

5. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Норми права, на які посилалися учасники справи, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

5.1. Відповідно до частини 1-3 статті 5 Цивільного кодексу України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

5.2. Правовідносин сторін виникли у 2021 році, у зв`язку з укладенням договору про закупівлю. До правовідносин сторін підлягають застосуванню акти цивільного законодавства, що діяли та втратили чинність у вказаний період у часі, а також акти цивільного законодавства які продовжують діяти на час розгляду справи

5.3. Твердження відповідача про те, що на розгляд Верховної Ради України внесено законопроект, яким запропоновано внести зміни до пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та надати сторонам право змінювати ціну за одиницю товару сумарно більше ніж на 10% упродовж дії договору суд не враховує з огляду на дію закону в часі.

5.4. Відповідно до частини другої статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

5.5. Згідно з частиною першої статті 174 Господарського кодексу України господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

5.6. Наведеними вище нормами господарського законодавства врегульовано правові підстави виникнення господарських зобов`язань, до яких, зокрема, належить господарський договір.

5.7. Дослідивши зміст укладеного між сторонами договору, суд дійшов висновку, що між сторонами виникли майново-господарські зобов`язання.

5.8. Відповідно до частини першої статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

5.9. Відповідно до частини першої статті 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

5.10. Зобов`язання, що виникли між сторонами за своїм правовим змістом опосередковують відносини поставки.

5.11. Відповідно до частини першої статті 264 Господарського кодексу України матеріально-технічне постачання та збут продукції виробничо-технічного призначення і виробів народного споживання як власного виробництва, так і придбаних у інших суб`єктів господарювання, здійснюються суб`єктами господарювання шляхом поставки, а у випадках, передбачених цим Кодексом, також на основі договорів купівлі-продажу.

5.12. Згідно з частиною першою статті 265 Господарського кодексу України за договором поставки одна сторона - постачальник зобов`язується передати (поставити) у зумовлені строки (строк) другій стороні - покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

5.13. Відповідно до частини першої статті 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

5.14. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін (частина 2 статті 712 Цивільного кодексу України).

5.15. Статтею 714 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

5.16. Закон України "Про публічні закупівлі" визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. Цей Закон також має на меті адаптувати законодавство України acquis Європейського Союзу на виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.

5.17. Відповідно до пункту 6 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

5.18. Замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону (пункт 11 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі").

5.19. Відповідно до пункту 19 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" переможець спрощеної закупівлі - учасник, пропозиція якого відповідає всім умовам, що визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, вимогам до предмета закупівлі і визнана найбільш економічно вигідною та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю.

5.20. Закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням (пункти 1-6 частина 1 статті 5 Закону України Про публічні закупівлі").

5.21. Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

5.22. Згідно із частиною 1 статті 628, статтею 629 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами

5.23. Відповідно до частин 1-3 статті 632 Цивільного кодексу України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається

5.24. За частиною 2 статті 189 Господарського кодексу України ціна є істотною умовою господарського договору

5.25. Згідно з частиною 1 статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

5.26. Відповідно до частини 1 статті 652 Цивільного кодексу України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

5.27. Згідно із частинами 3, 4 статті 653 Цивільного кодексу України у разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни договору, якщо інше не встановлено договором або законом.

5.28. Відповідно до статті 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

5.29. Згідно із частинами першою, другою статті 334 Цивільного кодексу України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Переданням майна вважається вручення його набувачеві або перевізникові, організації зв`язку тощо для відправлення, пересилання набувачеві майна, відчуженого без зобов`язання доставки.

5.30. Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України Про публічні закупівлі" умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі

5.31. Згідно із пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі" (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.

5.32. У разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах (частина 1 статті 652 Цивільного кодексу України).

5.33. Частиною 1 статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

5.34. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України).

5.35. Відповідно до частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

5.36. Відповідно до частини 1 статті 670 Цивільного кодексу України, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

5.37. Відповідно до статті 236 Цивільного кодексу України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

5.38. Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

5.39. Відповідно до частини 1 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

5.40. При виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норми пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» викладені у постановах Верховного Суду від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18, від 18.06.2021 у справі № 927/491/19, від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, а стосовно моменту виникнення обов`язку з повернення виконаного за недійсним правочином висновки у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.08.2021 у справі № 344/2483/18.

6. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Висновок суду про порушення, не визнання або оспорення права чи інтересу, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку. Висновки суду щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

6.1. Передумовою спору є укладення відповідачами договору про закупівлю електричної енергії.

6.2. Причиною виникнення спору є укладення відповідачами додаткових угод до договору, якими сторони зменшили загальний обсяг постачання електричної енергії та збільшили ціну за одиницю товару.

6.3. Прокурор стверджує, що всупереч нормі пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" додатковими угодами відповідачі збільшили ціну на електричну енергію більш ніж на 10% від ціни погодженої при укладенні договору та зменшили обсяг постачання електричної енергії.

6.4. Звертаючись з позовом, прокурор прагне захистити інтереси держави, усунути виявлені порушення у сфері публічних закупівель і повернути до обласного бюджету витрачені комунальним підприємством кошти за товар, який не був поставлений.

6.5. 05.02.2021 відповідачі у справі за результатами відкритих торгів (тендеру) уклали договір про закупівлю електричної енергії.

6.6. Під час виконання договору сторони за взаємною згодою чотири рази змінювали істотну умову договору ціну товару, загалом збільшивши її на 45,7%.

6.7. Вперше, сторони внесли зміни до договору 17.09.2021, уклавши додаткову угоду №4, якою з 01.08.2021 збільшили ціну за 1 кВт/год. електроенергії на 9,99% до 2,507 грн з ПДВ та зменшили обсяг закупівлі електричної енергії.

6.8. Додаткову угоду №4 прокурор не оскаржує та стверджує, що її зміст не суперечить вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі".

6.9. 01.10.2021 сторони уклали додаткову угоду №5, 28.10.2021 - додаткову угоду №6, 22.12.2021- додаткову угоду №7, якими щоразу збільшували ціну за одиницю товару не більше ніж на 10%.

6.10. Підставою укладення додаткових угоди №5, 6, 7 послугували довідки ДП "Держзовнішінформ" від 01.10.2021 №121/241, від 07.10.2021 №121/250 та від 05.11.2021 №121/282, у яких наведено інформацію про коливання середньозваженої ціни електричної енергії на ринку.

6.11. Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України "Про публічні закупівлі". Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

6.12. Відповідно до статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

6.13. Відповідно до частини 3 статті 631 Цивільного кодексу України сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення.

5.41. Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.

6.14. Можливість погодження сторонами у додатковій угоді №4 від 17.09.2021 поширення її дії на правовідносини, що виникли між сторонами раніше (з 01.08.2021), після виконання зобов`язання з поставки електричної енергії, на переконання суду, суперечить закону (частина 3 статті 632 Цивільного кодексу України) та нівелює принцип добросовісної конкуренції публічних закупівель. Зокрема, дозволяє переможцю ініціювати збільшення ціни за одиницю товару порівняно із ціновою пропозицією, з якою такий учасник переміг, та змінювати ціну за вже поставлений товар у період і ще до ініціювання внесення змін до договору.

6.15. Дана обставина не є правовою підставою позову прокурора, а тому суд, враховуючи принцип диспозитивності господарського судочинства, не надає цій обставині правову оцінку на предмет недійсності додаткової угоди № 4 від 17.09.2021.

6.16. Договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

6.17. Право сторін збільшити ціну товару на 10% передбачено пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі":

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.

6.18. Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

6.19. Закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

6.20. Відповідно до висновку Верховного Суду у постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 (п. 124) про застосування статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" (зміст якої відповідає змісту статті 41 Закону у чинній редакції) передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%.

6.21. Водночас, тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі.

6.22. Закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях; метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

6.23. Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам.

6.24. Будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

6.25. Беручи участь у процедурі публічних закупівель, суб`єкт підприємницької діяльності самостійно визначаючи ціну на предмет закупівлі, з урахуванням власного економічного обґрунтування рентабельності підприємства і можливості виконати взяті зобов`язання упродовж дії договору, чітко усвідомлює свою можливість поставки товару за заявленими цінами протягом дії договору, адже вчиненню таких дій повинні передувати організаційні дії щодо попереднього виготовлення чи придбання товару.

6.26. Постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати замовнику самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є не прогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

6.27. Саме по собі коливання цін на ринку - природна обставина ринкових відносин, яка повинна братися до уваги при укладенні договорів з урахуванням підприємницького ризику. Саме лише коливання цін не є безумовною підставою внесення змін до договору.

6.28. Постачальник у цій справі не довів, що у період застосування оспорюваних додаткових угод дійсно змушений був придбавати електричну енергію для її подальшого продажу споживачу на виконання обов`язків за договором за більш вищими цінами.

6.29. Укладення додаткових угод про зміну ціни на товар, за відсутності для цього визначених законом підстав, спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було отримано під час укладення договору.

6.30. Обидві сторони не могли не розуміти непередбачуваності новоствореного ринку електричної енергії, особливостей його функціонування в умовах постійного коливання цін. Сторони не були позбавлені можливості визначити в договорі порядок зміни ціни, зокрема, які показники коливання ціни на ринку зумовлюють необхідність здійснити перерахунок ціни погодженої у договорі, визначити порогові (максимальні) показники збільшення ціни за одиницю товару за весь час дії договору чи формулу розрахунку нової ціни. Враховуючи, що договір не містив відповідних застережень та умов, аргументи відповідачів про неможливість передбачити зміну ціни на ринку суд відхиляє.

6.31. Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

6.32. Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 Цивільного кодексу України та пункті 2 частини 5 статті 41 Закону "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

6.33. В іншому випадку не досягається мета Закону України "Про публічні закупівлі", яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.

6.34. Такі висновки про застосування пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі" сформувала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22, які суд на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України враховує при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

6.35. Додатковою угодою №5 сторони збільшили ціну 1 кВт/год. електричної енергії на 20,8% від ціни погодженої сторонами в момент укладення договору.

6.36. Додатковою угодою №6 сторони збільшили ціну 1 кВт/год. електричної енергії на 32,5% від ціни погодженої сторонами в момент укладення договору.

6.37. Додатковою угодою №7 сторони збільшили ціну 1 кВт/год. електричної енергії на 45,7% від ціни погодженої сторонами в момент укладення договору.

6.38. Збільшення сторонами ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни товару, яка була визначена при укладенні договору за результатами процедури закупівлі, вчинене без дотримання вимог закону.

6.39. Зміст укладених сторонами додаткових угод №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії №11176 від 05.02.2021 суперечить пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі", оскільки передбачає збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10% від ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.

6.40. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені статтею 203 Цивільного кодексу України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

6.41. Недодержання сторонами в момент вчинення правочину наведених вимог є підставою для визнання правочину недійсним.

6.42. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

6.43. Однією із загальних засад цивільного законодавства є судовий захист цивільного права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

6.44. Одним із способів захисту цивільних прав є визнання правочину недійсним.

6.45. Передумовою для захисту прав та охоронюваних законом інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).

6.46. Під час розгляду позову про визнання недійсним оспорюваного правочину суд повинен вирішувати питання про спростування презумпції правомірності правочину та має встановити не лише наявність підстав, із якими закон пов`язує визнання правочину недійсним, але й чи було порушене цивільне право або інтерес особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право (інтерес) порушене та в чому полягає порушення.

6.47. Укладення оспорюваних додаткових угод до договору про закупівлю електричної енергії суперечить принципу максимальної економії бюджетних коштів, передбаченого пунктом 2 частини 1 статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі".

6.48. Зміст укладених додаткових угод суперечить вимогам закону.

6.49. Звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі позивачів спрямоване на усунення виявлених порушення у сфері публічних закупівель і має на меті повернути до місцевого бюджету витрачені комунальним підприємством кошти на товар, який не був поставлений.

6.50. Пропорційність збільшення сторонами ціни по відношенню до рівня коливання (збільшення) ціни на ринку, як умови внесення змін до договору, суд не досліджує, з огляду на перевищення сторонами граничної межі ціни товару у 10%, встановленої законом.

6.51. На підставі встановлених у справі обставин суд дійшов переконання про наявність підстав для визнання недійсними додаткових угод №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії №11176 від 05.02.2021.

6.52. Вимоги прокурора про визнання недійсними додаткових угод №5 від 01.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії №11176 від 05.02.2021, суд визнає обґрунтованими, спосіб захисту обраний прокурором є належним та ефективним, та доходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову у цій частині.

6.53. 30.12.2021 відповідачі уклали додаткову угоду №9, якою у зв`язку з виконанням своїх зобов`язань за договором зменшилт обсяг закупівлі електричної енергії та зменшили ціну договору, встановили загальну суму розрахунків за договором у розмірі 6174243,53 грн з ПДВ за весь строк дії договору; джерела фінансування: кошти місцевого бюджету - 6152403,40 грн з ПДВ, власні кошти 21840,13; змінили загальний обсяг споживання електроенергії до 2404101,66 кВт/год.; дійшли згоди вважати свої зобов`язання постачання електричної енергії припиненими з 01.01.2022.

6.54. Прокурор ствердив, що додаткова угода №9 є похідною від додаткових угод №5-7, оскільки сторони розрахували суму, яка підлягає до сплати за поставлений обсяг товару з урахуванням вартості за 1 кВт/год., що визначена додатковими угодами № 5-7 до договору. А тому, на думку прокурора, додаткова угода від 30.12.2021 № 9 укладена всупереч пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та підлягає визнанню недійсною на підставі норм частини 1 статті 203, частини 1 статті 215, частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України.

6.55. Пунктом 1 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", якою керувались сторони при укладенні спірної угоди №9, передбачено право сторін змінити істотну умову договору про закупівлю після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, у випадку зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника.

6.56. Відповідно до абзацу 6 пункту 12.4 договору, яким керувалися сторони при укладенні додаткової угоди №9, сторони можуть внести зміни до договору у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків споживача, а також у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару. У такому випадку ціна договору зменшується в залежності від зміни таких обсягів.

6.57. Істотними умовами договору є умови про предмет (найменування, кількість, якість), ціну та строк дії договору.

6.58. Укладаючи додаткову угоду №9, за день до закінчення строку дії договору, сторони з урахуванням фактичного обсягу закупівлі встановили загальний обсяг фактично спожитої за договором електричної енергії у розмірі 2404101,66 кВт/год та її вартість.

6.59. Фактичний обсяг поставленої електричної енергії прокурор не оспорює.

6.60. Ціну за одиницю товару додатковою угодою №9 сторони не змінювали.

6.61. На переконання суду, додаткова угода №9 не суперечить вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", що зумовлює відсутність підстав для визнання її недійсною.

6.62. Вимогу прокурора про визнання недійсною додаткової угоди №9 від 30.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії №11176 від 05.02.2021, суд визнає необґрунтованою та доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову у цій частині.

6.63. Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

6.64. У позові прокурор просив стягнути з відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" на користь Черкаського обласного бюджету на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України безпідставно отримані кошти у розмірі 460924,43 грн, які надмірно сплачені КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" у зв`язку зі збільшенням ціни за одиницю товару на підставі оспорюваних додаткових угод.

6.65. Відповідач ТОВ "Євро Трейд Енерджі" ствердив, що договірний характер правовідносин між сторонами виключає можливість застосування норм статті 1212 Цивільного кодексу України. Вважав, що до вимоги прокурора про стягнення 460924,43 грн необхідно застосувати норми частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України та частини 2 статті 208 Господарського кодексу України, які регулюють двосторонню реституцію.

6.66. На переконання суду, норми статті 1212 Цивільного кодексу України та норми статті 216 Цивільного кодексу України до спірних правовідносин застосуванню не підлягають.

6.67. Главою 83 Підрозділу 2 «Недоговірні зобов`язання» Розділу ІІІ «Окремі види зобов`язань» Книги п`ятої «Зобов`язальне право» Цивільного кодексу України врегульовані зобов`язання, що виникають у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави.

6.68. Відповідно до частини 1 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

6.69. Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.

6.70. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22, за подібних обставин, дійшла висновку, що кошти одержані відповідачем безпідставно, оскільки підстава внаслідок визнання додаткових угод недійсними відпала, тому останній зобов`язаний їх повернути в силу статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.

6.71. Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

6.72. Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї - якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі - потерпілому, яка має належний правовий титул на нього.

6.73. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 08 вересня 2021 року у справі № 201/6498/20, від 08 вересня 2021 року у справі № 206/2212/18, від 28 січня 2020 року у справі № 910/16664/18, від 06 березня 2019 року у справі № 910/1531/18.

6.74. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

6.75. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/3395/19, від 23.04.2019 у справі № 918/47/18, від 01.04.2019 у справі № 904/2444/18.

6.76. Для виникнення зобов`язання, передбаченого статтею 1212 Цивільного кодексу України, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося. Тобто у разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна.

6.77. Договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна.

6.78. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

6.79. Договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них положень статті 1212 Цивільного кодексу України.

6.80. Відповідна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 03.06.2015 № 6-100цс15, від 25.02.2015 № 3-11гс15 та від 24.09.2014 № 6-122цс14.

6.81. Реституція як спосіб захисту цивільного права (частина перша статті 216 Цивільного кодексу України) застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним або який визнано судом недійсним.

6.82. Застосування у кожному конкретному випадку положень статей 1212 або 216 Цивільного кодексу України залежить від обставин, за яких сторона у зобов`язанні набула чи зберегла майно.

6.83. Наявність між сторонами договору, який є нікчемним або який визнано судом недійсним, виключає можливість стягнення переданих на його виконання коштів на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України.

6.84. У такому випадку до правовідносин сторін застосуванню підлягають норми, що регулюють правові наслідки недійсності правочину (стаття 216 Цивільного кодексу України) і, зокрема, двосторонню реституцію.

6.85. У тому разі, якщо договір між сторонами не був укладений, тобто правова підстава набуття майна у момент його передання була відсутня, до правовідносин сторін у такому зобов`язанні застосовуються норми статті 1212 Цивільного кодексу України.

6.86. Аналогічний висновок навів Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі №607/5422/16-ц.

6.87. Оспорювані прокурором додаткові угоди не є підставою виникнення у постачальника зобов`язання з поставки товару. Такий обов`язок виник у нього внаслідок укладення договору поставки (договору про закупівлю), який водночас є підставою виникнення у замовника (споживача) зобов`язання зі сплати за поставлений товар. І така підстава не відпала внаслідок визнання недійсною однієї чи декількох додаткових угод, якою сторони змінили ціну товару.

6.88. Укладені сторонами додаткові угоди встановлюють лише кількісний грошовий вираз цього обов`язку, збільшуючи ціну за одиницю товару, яка підлягає врахуванню сторонами при здійсненні розрахунків.

6.89. Недійсність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються умовами договору з урахуванням тих додаткових угод, які не оспорюються сторонами та не визнанні судом недійсними.

6.90. Наведена правова позиція узгоджується з сталою та послідовною практикою Великої Палати Верховного Суду в постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22, Верховного Суду в постановах від 13.04.2023 у справі № 908/653/22, від 16.02.2023 у справі № 903/366/22, від 16.02.2023 у справі № 903/383/22, від 07.02.2023 у справі № 927/188/22.

6.91. У справі, що розглядається, недійсними є додаткові угоди до договору. Недійсність цих додаткових угод не означає відсутність між сторонами договірних відносин, адже відносини між ними врегульовані договором, тобто зобов`язання є договірними.

6.92. З огляду на вказане, на переконання суду, визнання недійсними додаткових угод про збільшення ціни товару не зумовлює підстави для стягнення з постачальника коштів на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України, як таких, що набуті без достатньої правової підстави.

6.93. Неправильна правова кваліфікація правовідносин між сторонами не є підставою для відмови у позові.

6.94. У процесуальному законодавстві діє принцип «jura novit curia» («суд знає закони»), який полягає в тому, що: 1) суд знає право; 2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; 3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору (da mihi factum, dabo tibi jus). Активна роль суду в цивільному процесі проявляється, зокрема, у самостійній кваліфікації судом правової природи відносин між позивачем та відповідачем, виборі і застосуванні до спірних правовідносин відповідних норм права, повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні

6.95. При вирішенні спору суд в межах своїх процесуальних повноважень та в межах позовних вимог встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки ін.) правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. З огляду на положення Господарського процесуального кодексу України така функціональність суду носить імперативний характер

6.96. Обов`язок суду надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia.

6.97. Керуючись принципом jura novit curia суд при вирішенні спору здійснив власну правову кваліфікацію відносин сторін та не застосовує правові норми статті 1212 Цивільного кодексу України, на які як на правову підставу позову посилався прокурор.

6.98. Натомість, на переконання суду, до спірних правовідносин сторін підлягають застосуванню норми статті 670 Цивільного кодексу України.

6.99. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

6.100. Кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

6.101. Відповідно до частини 1 статті 670 Цивільного кодексу України, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

6.102. Споживач вправі вимагати від постачальника повернення грошової суми за електричну енергію, яка не була поставлена.

6.103. Обов`язок з повернення коштів, сплачених за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований спеціальним інститутом цивільного права - нормами Глави 54 Цивільного кодексу України "Купівля-продаж".

6.104. Враховуючи договірний характер правовідносин між відповідачами, суд дійшов висновку, що правовою підставою вимагати повернення грошової суми за електричну енергію, яка не була поставлена, у спірних правовідносинах є норми статті 670 Цивільного кодексу України.

6.105. З урахуванням ціни за 1 кВт/год електричної енергії, збільшеної на підставі додаткових угод №5-7 до договору, постачальник поставив, а споживач спожив 670989 кВт/год електричної енергії вартістю 2143093,85 грн.

6.106. За спожиту електричну енергію в обсязі 670989 кВт/год. КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" сплатило ТОВ "Євро Трейд Енерджі" 2143093,85 грн.

6.107. Враховуючи визнання судом недійсними додаткових угод №5-7 до договору про закупівлю електричної енергії, для визначення вартості спожитої позивачем електричної енергії в обсязі 670989 кВт/год застосуванню підлягає ціна товару, погоджена сторонами у додатковій угоді №4 до договору в розмірі 2,507 грн з ПДВ за 1 кВт/год електричної енергії.

6.108. Вартість спожитої електричної енергії в обсязі 670989 кВт/год. за ціною 2,507 грн/1кВт становить 1682169,42 грн.

6.109. За поставлену ТОВ "Євро Трейд Енерджі" електричну енергію в обсязі 670989 кВт/год. КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" надмірно сплатила 460924,43 грн (2143093,85 - 1682169,42), недоотримавши на цю суму електричну енергію.

6.110. Вимогу прокурора про стягнення з відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" на користь Черкаського обласного бюджету 460924,43 грн суд визнає обґрунтованою, спосіб захисту обраний прокурором є належним та ефективним, та доходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову у цій частині.

6.111. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлено договором або законом.

6.112. У разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу укладеного договору та закону (частини другої статті 625 ЦК України) виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати.

6.113. У кредитора згідно з частиною другою статті 625 ЦК України є право вимоги до боржника щодо сплати інфляційних втрат за період прострочення в оплаті основного боргу. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.06.2020 у справі №905/21/19.

6.114. Отже, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

6.115. За змістом статей 524, 533-535 і 625 Цивільного кодексу України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку.

6.116. Грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника виконання певних дій кореспондує обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора.

6.117. У статті 625 Цивільного кодексу України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення.

6.118. За розрахунком прокурора розмір 3% річних становить 31860,64 грн за період з 29.10.2021 по 12.04.2024, зокрема 465,36 грн за період з 29.10.2021 по 31.12.2023 за 794 дні (7130,84 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 794 днів прострочення : 365 днів :100), 60,20 грн за період з 01.01.2024 по 12.04.2024 за 103 дні (7130,84 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 103 дні прострочення : 366 днів :100), 6061,58 грн за період з 01.12.2021 до 31.12.2023 за 761 день (96910,98 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 761 день прострочення : 365 днів : 100), 818,18 грн за період 01.01.2024 по 12.04.2024 за 103 дні (96910,98 грн (безпідставно сплачені кошти) х 3% х 103 дні прострочення : 366 днів : 100).

6.119. За розрахунком прокурора розмір інфляційних втрат становить 160592,32 грн за період з 01.11.2021 по 31.03.2024, зокрема 2605,16 грн за період з 01.11.2021 по 31.03.2024 (7130,84 (безпідставно сплачені кошти) х 1,36533694 - 7130,84), 34355,03 грн за період з 01.12.2021 по 31.03.2024 (96910,98 (безпідставно сплачені кошти) х 1,35450093 -96910,98), 59815,57 грн за період з 01.01.2022 по 31.03.2024 (172666,57 (безпідставно сплачені кошти) х 1,34642240 -172666,57), 63816,56 грн за період з 01.01.2022 по 31.03.2024 (184216,04 (безпідставно сплачені кошти) х 1,34642240 - 184216,04).

6.120. Зобов`язання повернути майно, отримане за недійснім оспорюваним правочином, виникає в особи з моменту набрання законної сили судовим рішенням про визнання такого правочину недійсним. Враховуючи презумпцію правомірності правочину (стаття 204 ЦК України), можна зробити висновок, що особа отримала майно на підставі укладеного правочину, але ця підстава згодом відпала з визнанням судом цього правочину недійсним.

Такий висновок про застосування норм права наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.02.2024 у справі № 910/3831/22.

6.121. Отже, обов`язок з повернення коштів на підставі оспорюваного правочину виникає з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання правочину недійсним.

6.122. Оскільки, обов`язок постачальника з повернення коштів виникає з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання недійсними додаткових угод, вимоги прокурора про стягнення 3% річних та інфляційних втрат на підставі норм частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України заявлені до виникнення такого обов`язку та є безпідставними.

6.123. Вимогу прокурора про стягнення з відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі" на користь Черкаського обласного бюджету 31860,64 грн 3% річних та 160592,32 грн інфляційних втрат, суд визнає необґрунтованою та доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову у цій частині.

6.124. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 р. у справі Проніна проти України, в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

6.125. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

6.126. Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах Трофимчук проти України, Серявін та інші проти України обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

6.127. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

6.128. Інші аргументи, наведені учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, яким суд не надав самостійну оцінку у рішенні суду, узагальнюють або доповнюють позиції сторін та самостійно не змінюють висновків суду.

7. Підстави представництва прокурором інтересів держави у справі.

7.1. В Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом (п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України).

7.2. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді (стаття 23 Закону України "Про прокуратуру").

7.3. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 виснувала, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

7.4. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

7.5. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

7.6. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

7.7. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

7.8. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

7.9. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 червня 2023 року у справі №905/1907/21 зазначила, що для того, щоб інтереси держави не залишились незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

7.10. 29.02.2024 Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури надіслав Управлінню охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації та КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської області" лист №54-1192вих-24 (а.с.136-142 том 1), у якому повідомив, що за укладеними додатковими угодами №5-7 до договору від 05.02.2021 №11176 збільшено ціну за 1 кВт/год. з 2,28 грн до 3,32 грн, тобто на 45,7 %, що суперечить вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". Просив Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації як розпорядника коштів КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської області" надати інформацію у строк до 25.03.2024 щодо вжитих заходів, спрямованих на визнання недійсними додаткових угод до договору поставки електричної енергії від 05.02.2021 №11176 та стягнення з ТОВ "ЄВРО ТРЕЙД ЕНЕРДЖІ" безпідставно отриманих коштів.

7.11. 20.03.2024 Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації надіслало Черкаській окружній прокуратурі лист №02/12-01-15/1295/02/12-01-15/7681 (а.с. 143-144 том 1) з інформацією щодо виділення коштів КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" у 2021 році на проведення розрахунків за спожиту електроенергію, внесення змін у затверджені бюджетні призначення з урахуванням плану використання коштів, помісячне фінансування таких видатків та річні касові видатки за оплату електроенергії по закладу.

7.12. 25.03.2024 КНП "Черкаська обласна лікарня Черкаської області" надіслало Заступнику керівника Черкаської окружної прокуратури лист №01-28/928 (а.с. 145 том 1) з належним чином завіреними копіями запитуваних прокурором документів.

7.13. 11.04.2024 Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури надіслав Черкаській обласній раді лист №54-2140вих-24 (а.с. 146-151 том 1), у якому просив надати інформацію у строк до 29.04.2024 щодо вжитих заходів, спрямованих на визнання недійсними додаткових угод до договору поставки електричної енергії від 05.02.2021 №11176 та стягнення з ТОВ "ЄВРО ТРЕЙД ЕНЕРДЖІ" безпідставно отриманих коштів.

7.14. 30.04.2024 Черкаська обласна рада надіслала Черкаській окружній прокуратурі лист №01-31/371 (а.с. 152-153 том 1), у якому повідомила, що Держаудитслужба, як орган державної влади, уповноважена здійснювати контроль за дотриманням процедури закупівлі електричної енергії. Обласна рада не може бути позивачем у даній категорії спірних правовідносин.

7.12. 07.05.2024 Керівник Черкаської окружної прокуратури надіслав Черкаській обласній раді та Управлінню охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації листи №54-2752вих-24 та №54-2753вих-24, у яких повідомив про звернення до суду в інтересах держави з позовом про визнання недійсними додаткових угод №5-7 та стягнення 653377,39 грн, зокрема 460924,43 надмірно сплачених коштів, 160592,32 інфляційних втрат та 31860,64 грн 3% річних (а.с. 156-157 том 1).

7.13. Суд дійшов висновку, що не звернення Черкаської обласної ради та Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси територіальної громади сіл, селищ, міст Черкаської області свідчить про те, що Черкаська обласна рада Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації неналежно виконують свої повноваження щодо захисту інтересів держави щодо припинення порушень при здійсненні публічних закупівель електричної енергії та правомірності укладення додаткових угод, які укладені з порушенням вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з цим позовом.

7.13. Аналогічну правову позицію викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18, у постанові Верховного Суду у справі № 910/7916/20 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

7.14. Бездіяльність Черкаської обласної ради та Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації є підставою для звернення прокурора з цим позовом до суду з метою захисту інтересів держави, оскільки Черкаська обласна рада та Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації впродовж тривалого часу не вжили заходів щодо усунення виявлених порушень у сфері державних закупівель та витрат бюджетних коштів.

7.15. Щодо необхідності подання позову в інтересах держави в особі саме Держаудитслужби, на чому наполягає відповідач, суд зазначає наступне.

7.16. Відповідно до статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" регулювання та державний контроль у сфері закупівель здійснюють: Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері б закупівель (Міністерство економіки України); Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування (Державне казначейство); Банки (під час оплати за договорами про закупівлю); Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (Державна аудиторська служба України); Антимонопольний комітет України; Рахункова палата.

7.17. Держаудитслужба здійснює моніторинг закупівлі протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору та його виконання. За результатами моніторингу закупівлі складається висновок, в якому має міститься опис порушення та зобов`язання щодо усунення порушення (стаття 7-1 Закону "Про публічні закупівлі").

7.18. Закупівлі також перевіряються органом державного фінансового контролю під час проведення інспектування, а також під час державного фінансового аудиту. Перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності однієї з таких підстав: 1) виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме: стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору.

7.19. У пункті 8 частини 1 статті 10 Закону "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено право Держаудитслужби порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

7.20. Відповідно до статей 13, 16 Закону "Про місцеві державні адміністрації" державні адміністрації (обласна, районна) вирішують питання бюджету, фінансів та обліку; управління майном, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за збереженням і раціональним використанням державного майна; станом фінансової дисципліни, обліку та звітності, виконанням державних контрактів і зобов`язань перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі.

7.21. Для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України (п. 5 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про місцеві державні адміністрації").

7.22. Отже, місцеві державні адміністрації також можуть здійснювати контроль щодо законності закупівель за бюджетні кошти, в тому числі на потреби освіти, і звертатися до суду.

7.23. Закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них.

Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 912/9/20, від 19.08.2020 у справі № 923/449/18.

7.24. Враховуючи, що позов прокурора містить вимогу про стягнення надмірно сплачених коштів на користь місцевого бюджету і не містить вимоги про стягнення отриманого за недійсним правочином в дохід держави, суд дійшов висновку, що визначення Черкаської обласної ради та Управління охорони здоров`я Черкаської обласної державної адміністрації, а не Держаудитслужби, як органів, в особі яких подано позов в інтересах держави, є виправданим.

7.25. Враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, суд дійшов висновку, що прокурор у цій справі належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів держави в суді та визначив органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

7.26. Підстав для залишення позову без розгляду суд не встановив.

8. Розподіл судових витрат.

8.1. Відповідно до частини 1 статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

8.2. За подання позовної заяви до суду Черкаська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 21912,66 грн, зокрема 18884,66 грн на підставі платіжної інструкції від 07.05.2024 №868 (а.с. 28 том 1) та 3028,00 грн на підставі платіжної інструкції від 12.06.2024 №1191 (а.с. 181 том 2).

8.3. Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається, зокрема, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

8.4. Відповідно до положень частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

8.5. Оскільки позовні вимоги прокурора задоволенні частково судовий збір підлягає стягненню з відповідачів на користь Черкаської обласної прокуратури пропорційно розміру задоволених позовних вимог, зокрема за вимогами немайнового характеру 9084,00 грн (75%) з кожного з відповідачів по 4542,00 грн та 6913,39 грн за вимогою майнового характеру (70,54 %) з відповідача ТОВ "Євро Трейд Енерджі".

Керуючись статтями 14, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати недійсними додаткові угоди № 5 від 01.10.2021, № 6 від 28.10.2021, №7 від 22.12.2021 до договору про закупівлю електричної енергії від 05.02.2021 №11176, укладені між Комунальним некомерційним підприємством "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" (ідентифікаційний код 02005585, адреса місцезнаходження: 18009, м. Черкаси, вул. Святителя-хірурга Луки, 3) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" (ідентифікаційний код 42819343, адреса місцезнаходження: 02121, м. Київ, Харківське шосе, 201-203, корпус 2, нежитлове приміщення №4).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" (ідентифікаційний код 42819343, адреса місцезнаходження: 02121, м. Київ, Харківське шосе, 201-203, корпус 2, нежитлове приміщення №4) на користь Черкаського обласного бюджету 460924,43 грн (чотириста шістдесят тисяч дев`ятсот двадцять чотири гривні 43 копійки) безпідставно сплачених коштів.

У решті позову відмовити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро Трейд Енерджі" (ідентифікаційний код 42819343, адреса місцезнаходження: 02121, м. Київ, Харківське шосе, 201-203, корпус 2, нежитлове приміщення №4) на користь Черкаської обласної прокуратури (ідентифікаційний код 02911119, адреса місцезнаходження: 18002, м. Черкаси, бул. Шевченка, 286, р/р UA0003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ) 11455,39 грн (одинадцять тисяч чотириста п`ятдесят п`ять гривень 39 копійок) витрат зі сплати судового збору.

Стягнути з Комунального некомерційного підприємства "Черкаська обласна лікарня Черкаської обласної ради" (ідентифікаційний код 02005585, адреса місцезнаходження: 18009, м. Черкаси, вул. Святителя-хірурга Луки, 3) на користь Черкаської обласної прокуратури (ідентифікаційний код 02911119, адреса місцезнаходження: 18002, м. Черкаси, бул. Шевченка, 286, р/р UA0003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ) 4542,00 грн (чотири тисячі п`ятсот сорок дві гривні 00 копійок) витрат зі сплати судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду.

Повне рішення суду складене 04.10.2024.

Суддя А.І. Гладун