ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2024м. ДніпроСправа № 904/3305/22

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна Енергетична компанія "УКРЕНЕРГО", м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ", м. Дніпро

про стягнення заборгованості

Суддя Золотарьова Я.С.

Секретар судового засідання Мошинець Ю.О.

Представники:

від позивача Горопашний І.В. посвідчення адвокат

від відповідача Підуст О.М. посвідчення адвокат

ПРОЦЕДУРА

Приватне акціонерне товариство "Національна Енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" (далі - Позивач) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариство з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" (далі - Відповідач) про стягнення заборгованості в розмірі 529 554 666, 23 грн., з яких: 449 872 793, 56 грн. - основного боргу, 10 226 727, 88 грн. - 3% річних, 36 208 741, 54 грн. - інфляційні втрати, 8 907 393, 82 грн. - штраф.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії від 01.01.2019 року № 0145-02024.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 позов задоволено частково. Стягнуто з ТОВ "Дніпровські енергетичні послуги" на користь ПрАТ "Укренерго": 10 226 727, 88 грн 3% річних, 36 208 741, 54 грн інфляційних втрат, 12 000 00 грн пені та 5 000 000 грн штрафу.

В частині стягнення суми основного боргу в розмірі 284 565 624, 83 грн провадження у справі закрито. В решті позову відмовлено.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 05.06.2023 апеляційні скарги ПрАТ "Укренерго" та ТОВ "Дніпровські енергетичні послуги" залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28 травня 2024 року Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.06.2023 у справі №904/3305/22 в частині розгляду позовних вимог про стягнення пені та штрафу скасовано, а справу в цій частині передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

19.06.2024 справа № 904/3305/22 надійшла на новий розгляд до господарського суду Дніпропетровської області.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2024 справу № 904/3305/22 передано на розгляд судді Золотарьовій Я.С.

Ухвалою суду від 24.06.2024 прийнято справу до свого провадження. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16.07.2024.

До матеріалів справи надійшла заява про розстрочення виконання рішення суду від 05.06.2023, згідно якої відповідач просить розстрочити виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023, яке залишене в силі постановою Центрального апеляційного господарського суду на 1 рік з оплатою рівними частинами кожного місяця.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.06.2023 ухвалено відкласти вирішення питання щодо прийняття заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 до повернення матеріалів справи до Господарського суду Дніпропетровської області.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.07.2024 прийнято заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" про розстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 до розгляду та призначено розгляд справи на 20.08.2024.

16.07.2024 від представника позивача надійшла заява про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог, а саме: пені у розмірі 9 948 136,62 грн. та штрафу у розмірі 8 907 393,82 грн., нарахованих за період з 24.02.2022 по 25.04.2022 включно.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.07.2024 заяву Приватного акціонерного товариства "Національна Енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог, а саме: пені у розмірі 9 948 136, 62 грн. та штрафу у розмірі 8 907 393, 82 грн., нарахованих за період з 24.02.2022 по 25.04.2022 задоволено.

23.07.2024 від представника позивача надійшла відповідь на відзив.

16.08.2024 від представника відповідача надійшла заява про залишення без розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Дніпровські енергетичні послуги про розстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 у справі № 904/3305/22, оскільки 10.06.2024 відповідачем виконане рішення Господарського суду Дніпропетровської області 24.01.2023 у справі № 904/3305/22 в частині оплати на користь Приватного акціонерного товариства "Національна Енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" 3% річних у сумі 10 226 727, 88 грн. та інфляційних втрат у сумі 36 208 741, 54 грн, що підтверджується платіжними інструкціями від 10.06.2024 № 3513360 та № 3513361.

20.08.2024 у судовому засіданні представник позивача не заперечував проти задоволення вищевказаного клопотання.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2024 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Дніпровські енергетичні послуги про залишення заяви про розстрочення виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 у справі №904/3305/22 без розгляду задоволено.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.08.2024 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті на 18.09.2024.

18.09.2024 в судовому засіданні розпочато розгляд справи по суті та оголошено перерву до 02.10.2024.

У судовому засіданні 02.10.2024 продовжено розгляд справи по суті: заслухано виступи позивача та відповідача, встановлено обставини справи та досліджено докази. Під час судових дебатів позивач просив позов задовольнити з підстав, викладених у заявах по суті, відповідач просив відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у заявах по суті.

У судовому засіданні 02.10.2024 у нарадчій кімнаті ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частини.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача, викладена у позові

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням зобов`язань за договором про надання послуг з передачі електричної енергії від 01.01.2019 року № 0145-02024.

Так, позивач просить стягнути з відповідача пеню у розмірі 14 390 872,80 грн. та просить суд залишити заяву відповідача про зменшення штрафних санкцій без задоволення.

Позиція відповідача, викладена у відзиві

Відповідач звернувся до суду з клопотанням про зменшення заявленої до стягнення неустойки (пені, штрафу) на 90%. При вирішенні даного клопотання Відповідач просить суд врахувати наступні обставини:

1) позивачем не додано до позову доказів, які свідчать про завдання йому збитків. Це свідчить, що такі збитки взагалі відсутні та у суду є обґрунтоване право зменшити розмір нарахованих санкцій, спираючись на норми ст. 551 ЦК України та 233 ГК України.

2) ступінь виконання зобов`язання Відповідачем. Відповідач завжди виконував свої зобов`язання по оплаті за надані послуги з передачі електричної енергії, а прострочення виконання цих зобов`язань викликане в першу чергу запровадженням карантину на території всієї України з одночасною забороною на припинення постачання електричної енергії побутовим споживачам, а також недотримання кінцевими споживачами строків оплати, в тому числі умов попередньої оплати. У той же час постачальник електричної енергії розраховується з іншими учасниками ринку (оператором системи передачі, операторами системи розподілу, на ринку «на добу наперед» та «внутрішньодобовому ринку», ДП «Гарантований покупець»), як правило, шляхом попередньої оплати або планових платежів. Така розбіжність між розрахунковими періодами викликає гострий дефіцит обігових коштів, тягне подальші претензії щодо невиконання договірних зобов`язань та ризик «переддефолтного» стану постачальника універсальних послуг. Враховуючи те, що побутові споживачі та бюджетні установи здійснюють оплату за електроенергію в місяці, наступному за місяцем її споживання, у енергопостачальника постійно виникає потреба в додатковому оборотному капіталі для покриття касового розриву.

3) майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» встановлена заборона на припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг громадянам України у разі їх несплати або оплати не в повному обсязі та нарахування неустойки в зв`язку з простроченням. Таким чином, введення карантинних обмежень на здійснення господарської діяльності певними суб`єктами та встановлення, на період карантину та 30 днів після його закінчення, мораторію на відключення та нарахування санкцій побутовим споживачам, призвело до погіршення платіжної дисципліни споживачів, внаслідок чого Товариство не має змоги виконувати власні фінансові зобов`язання перед своїми контрагентами в повному обсязі, оскільки рівень надходження грошових коштів за електричну енергію за період дії карантину значно знизився. Також в результаті неналежного виконання Державним підприємством «Гарантований покупець» своїх зобов`язань згідно Положення про покладання спеціальних обов`язків на учасників ринку електричної енергії, затвердженого Постановою КМУ від 05.06.2019 № 483, його заборгованість перед відповідачем станом на 16.09.2022 за надані послуги із забезпечення доступності електричної енергії для побутових споживачів складає 500 216 884,70 грн.

4) не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Застосування до Відповідача значних штрафних санкцій може призвести до неможливості закупівлі ним електричної енергії у тому числі для забезпечення її постачання побутовим споживачам.

Позивач просить суд залишити заяву відповідача про зменшення штрафних санкцій без задоволення.

Через військову агресію російської федерації проти України у НЕК «Укренерго» пошкоджено та знищено велику кількість обладнання високовольтних підстанцій та магістральних мереж електропередачі, спеціальних транспортних засобів, тощо.

Саме об`єкти НЕК «Укренерго» неодноразово ставали основною ціллю ракетних атак російської федерації. На жаль є випадки загибелі та поранення працівників при виконанні трудових обов`язків.

НЕК «Укренерго» маючі значні збитки, у військових умовах проводить аварійно-відновлювальні роботи, забезпечує стійкість та надійність об`єднаної енергосистеми України. Неотримання НЕК «Укренерго» коштів за надані послуги, які є джерелом його фінансування, в тому числі для здійснення аварійно-відновлювальних робіт енергетичної інфраструктури електромереж та підстанцій, які перманентно та цільово знищуються внаслідок ракетних обстрілів російською федерацією, ставить під загрозу функціонування Позивача як оператора системи передачі, безпеку енергетичної системи України та її існування як таке. НЕК «Укренерго» знаходиться у важкому фінансовому стані.

Несвоєчасні розрахунки з Позивачем призводить до неможливості вчасного виконання Позивачем зобов`язань по оплаті перед іншими суб`єктами господарювання що в свою чергу призводить до стягнення з Позивача крім заборгованості ще штрафних санкцій, 3% річних та втрат від інфляції.

Позивач вважає, що розмір пені є незначним і відповідає наслідкам порушення Відповідачем зобов`язання (неотримання позивачем тривалий час належної йому значної суми за надані послуги).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ

З матеріалів справи вбачається, що 01.01.2019 року між Державним підприємством "Національна енергетична компанія "Укренерго", правонаступником якого являється Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (Оператором системи передач, ОСП) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" (Користувач) укладено договір про надання послуг з передачі електричної енергії № 0145-02024 (Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору, в редакції Додаткової угоди від 21.09.2021 року, умови якої поширюються на взаємовідносини сторін, що виникли з 08.02.2020 року, Оператор системи передачі (ОСП) зобов`язується надавати послугу з передачі електричної енергії (далі - Послуга) відповідно до умов цього Договору, а Користувач зобов`язується здійснювати оплату за Послугу відповідно до умов Договору.

Згідно умов п. 5.2 Договору, Користувач здійснює поетапну попередню оплату планової вартості послуги ОСП таким чином:

1 платіж - до 17:00 другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі не менше 1/5 від планової вартості Послуги, визначеної згідно з розділом 3 цього Договору. Подальша

оплата здійснюється шляхом сплати 1/5 від планової вартості Послуг,

яка визначена згідно з розділом 3 цього Договору , відповідно до такого алгоритму:

2 платіж - до 10 числа розрахункового місяця;

3 платіж - до 15 числа розрахункового місяця;

4 платіж - до 20 числа розрахункового місяця;

5 платіж - до 25 числа розрахункового місяця.

Пункт 5.5 Договору визначено, що Користувач здійснює розрахунок з ОСП за фактичний обсяг Послуги протягом 3 банківських днів з дати та на підставі отриманого акта приймання-передачі Послуги, який ОСП надає Користувачу протягом перших 11 календарних днів місяця, наступного за розрахунковим. Оплата Послуги здійснюється на підставі рахунків, наданих ОСП або самостійно сформованих у електронному вигляді за допомогою "Системи управління ринком" (далі - Сервіс), з використанням кваліфікованого електронного підпису тієї особи, яка уповноважена підписувати документи в електронному вигляді, у порядку, визначеному законодавством.

Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), Адміністратором комерційного обліку.

Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надається АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в Сервісі згідно з вимогами Правил ринку.

Акт коригування наданої послуги у відповідному розрахунковому періоді ОСП направляє Користувачу. Користувач здійснює підписанням акта коригування наданої Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів та повертає один примірник підписаного акта ОСП. Оплату вартості Послуги, що виникла в результаті коригування обсягів та вартості Послуг, Користувач здійсню протягом 3 банківських днів з дня отримання акта.

За приписами п. 5.6. Договору у разі виникнення розбіжностей за отриманим від ОСП за попередній розрахунковий місяць актом приймання-передачі Послуги Користувач має право оскаржити зазначену в акті приймання-передач Послуги вартість послуги шляхом направлення ОСП повідомлення протягом 5 робочих днів з дня отримання акта. Процедура оскарження не звільняє Користувача від платіжного зобов`язання у встановлений Договором термін. Якщо Користувач не надає ОСП повідомлення з обґрунтуванням розбіжностей протягом 5 робочих днів з дня отримання акта приймання-передачі Послуги, вважається, що цей акт прийнятий без розбіжностей.

Як передбачено п. 5.7. Договору у випадку порушення Користувачем термінів розрахунку ОСП має право нарахувати пеню у розмірі 0,1% (але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня) від суми простроченого платежу за кожен день прострочення.

Пеня нараховується до повного виконання Користувачем своїх зобов`язань.

За прострочення зазначеного терміну понад 30 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % від суми простроченого платежу.

У разі якщо фактичний обсяг оплати Користувачем послуги перевищує суму, зазначену в акті приймання-передачі наданої Послуги, ОСП (за заявою Користувача) протягом 5 банківських днів з дня отримання заяви повертає Користувачу надлишок коштів або, у разі відсутності такої заяви Користувача, ураховує їх як оплату Послуги останнього платежу наступного розрахункового періоду відповідно до п. 5.2. цього договору. За наявності заборгованості кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном її виникнення (за цим договором). При повній сплаті заборгованості минулих періодів надлишок коштів може бути зарахований в оплату пені та штрафних санкцій за наявності письмової згоди Користувача.

28.12.2021 року сторони уклали Додаткову угоду, якою виклали договір № 0145-02024 від 01.01.2019 року в новій редакції, яка передбачає такий порядок розрахунків.

Так, пунктом 5.2. Договору в редакції Додаткової угоди від 28.12.2021 року, сторони визначили, що Користувач здійснює поетапну попередню оплату планової вартості послуги ОСП таким чином:

1 платіж - до 17:00 другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі 1/5 від планової вартості Послуги, визначеної згідно з розділом 3 цього Договору. Подальша оплата здійснюється шляхом сплати 1/5 від планової вартості Послуг, яка визначена згідно з розділом 3 цього Договору , відповідно до такого алгоритму:

2 платіж - до 10 числа розрахункового місяця;

3 платіж - до 15 числа розрахункового місяця;

4 платіж - до 20 числа розрахункового місяця;

5 платіж - до 25 числа розрахункового місяця.

Пункт 5.5. Договору визначено, що Користувач здійснює розрахунок за фактичний обсяг Послуги до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуг, наданих ОСП, або самостійно сформованих у електронному вигляді за допомогою "Системи управління ринком" (СУР), або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу, з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису тієї особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді.

Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються Адміністратором комерційного обліку. Акти приймання-передачі Послуги направляються Користувачу до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно).

Як вбачається з матеріалів справи, в період із серпня 2021 року по липень 2022 року Відповідачу були надані послуги з передачі електричної енергії, що підтверджується підписаними актами приймання - передачі послуги (том 1, а.с. 59, 64, 69, 74, 79, 85, 89, 97, 107, 111, 115, 119).

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 позов задоволено частково. Стягнуто з ТОВ "Дніпровські енергетичні послуги" на користь ПрАТ "Укренерго": 10 226 727, 88 грн 3% річних, 36 208 741, 54 грн інфляційних втрат, 12 000 00 грн пені та 5 000 000 грн штрафу.

В частині стягнення суми основного боргу в розмірі 284 565 624, 83 грн провадження у справі закрито. В решті позову відмовлено.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 05.06.2023 апеляційні скарги ПрАТ "Укренерго" та ТОВ "Дніпровські енергетичні послуги" залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28 травня 2024 року Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.06.2023 у справі №904/3305/22 в частині розгляду позовних вимог про стягнення пені та штрафу скасовано, а справу в цій частині передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Як убачається з матеріалів справи, заяву Приватного акціонерного товариства "Національна Енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" про залишення позову без розгляду в частині позовних вимог, а саме: пені у розмірі 9 948 136, 62 грн. та штрафу у розмірі 8 907 393, 82 грн., нарахованих за період з 24.02.2022 по 25.04.2022 задоволено.

Відтак, з урахування вищевказаної заяви, на новому розгляді справи №904/3305/22 позивач просить стягнути з відповідача пеню у розмірі 14 390 872, 80 грн за період з 04.08.2021 по 23.02.2022.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо нарахування пені

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Як передбачено п. 5.7. Договору у випадку порушення Користувачем термінів розрахунку ОСП має право нарахувати пеню у розмірі 0,1% (але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня) від суми простроченого платежу за кожен день прострочення.

Позивач просить стягнути з відповідача пеню у розмірі 14 390 872, 80 грн за період з 04.08.2021 по 23.02.2022.

Відповідач заперечував щодо нарахування пені за період з 24.02.2022 по 25.04.2022. Втім, після того як позивач просив залишити без розгляду пеню за період з 24.02.2022 по 25.04.2022 та судом було задоволено це клопотання позивача, відповідач інших заперечень щодо нарахування пені за спірний період, який залишився, не надав.

Відповідач проти правомірності нарахування пені за вказаний період та правильності розрахунку не заперечує.

Перевіривши розрахунок наданий позивачем, господарський суд дійшов висновку, що він є правильним.

Тому, позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача пені на суму 14 390 872, 80 грн є обґрунтованими.

Щодо клопотання відповідача про зменшення розміру заявленої до стягнення пені, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 1 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Відтак, застосування неустойки має здійснюватися із дотриманням принципу розумності та справедливості.

Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції (неустойка, штраф, пеня) надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Частиною 3 статті 551 Цивільного кодексу України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен об`єктивно оцінити майновий стан сторін, співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, із розміром збитків кредитора, а також чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Суд відзначає, що вказане питання вирішується судом з урахуванням приписів статті 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відтак, вирішення питання про зменшення пені та розмір, до якого він підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду.

Аналогічний висновок щодо можливості зменшення розміру заявленої до стягнення пені, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд, викладений також у постановах Верховного Суду від 04.05.2018 у справі № 917/1068/17, від 22.01.2019 у справі № 908/868/18, від 13.05.2019 у справі № 904/4071/18, від 22.04.2019 у справі № 925/1549/17, від 30.05.2019 у справі № 916/2268/18, від 04.06.2019 у справі № 904/3551/18.

В аспекті права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд звертає увагу на наступні обставини та вважає за необхідне використати надане національним законодавством України право суду на зменшення розміру штрафних санкцій.

Суд зазначає, що наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Неустойка має на меті, насамперед, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може становити непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора.

При вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд повинен брати до уваги не лише майновий стан боржника, але й майновий стан стягувача, тобто, врахувати інтереси обох сторін.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення. Для того, щоб неустойка не набула ознак каральної санкції, діє правило ч. 3 ст. 551 Цивільного кодексу України про те, що суд вправі зменшити розмір неустойки, якщо він є завеликим порівняно зі збитками, які розумно можна було би передбачити.

Реалізуючи свої дискреційні повноваження, передбачені ст. 551 ЦК України та ст. 233 ГК України щодо права зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій, суд повинен забезпечити баланс інтересів сторін справи з урахуванням встановлених обставин справи та не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав.

Розглядаючи клопотання відповідача та заперечення позивача щодо вказаного клопотання судом враховане таке.

Позивачем не додано до позову доказів, які свідчать про завдання йому збитків саме несвоєчасним виконанням відповідачем своїх зобов?язань за договором. Позивач у запереченнях вказав про те, що він знаходиться у важкому фінансовому стані, але відповідних доказів суду не надав.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач сплатив 165 307 168, 73 грн. основного боргу ще до подання позову, що стало підставою для відмови у позові в цій частині. До того ж під час розгляду справи в суді першої інстанції відповідачем було повністю погашено основний борг на суму 284 565 624, 83 грн. Тобто відповідач ще до прийняття судового рішення погасив основну заборгованість.

Відповідно до ч. 1 ст. 63 Закону України «Про ринок електричної енергії» універсальні послуги надаються постачальником таких послуг виключно побутовим та малим непобутовим споживачам. Водночас. згідно п. 4. ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про ринок електричної енергії» на ринку електричної енергії державному регулюванню підлягають ціни на універсальні послуги.

Відтак, постачання електричної енергії побутовим та малим не побутовим споживачам здійснюється за регульованими цінами. Поряд з цим, додатком 3 до Положення про покладення спеціальних обов?язків на учасників ринку електричної енергії для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 5 червня 2019 р. Nє 483 визначені фіксовані ціни на електричну енергію для побутових споживачів. Наведені обставини та норми чинного законодавства свідчать про соціальну спрямованість діяльності Відповідача, пов?язану із забезпеченням побутових споживачів електричною енергією за цінами, які встановлені державою.

Відповідно до п. 4.10 Правил роздрібного ринку електричної енергії, побутові споживачі та суб?єкти господарювання, предметом діяльності яких є надання житлово- комунальних послуг населенню, у межах наданих населенню послуг, установи та організації, які утримуються за рахунок коштів (внесків) населення, здійснюють повну оплату вартості обсягу спожитої електричної енергії, як правило, один раз за фактичними показами засобів комерційного обліку електричної енергії на початку періоду, наступного за розрахунковим, відповідно до договору про постачання електричної енергії. Відповідні положення щодо порядку розрахунків споживачів за електричну енергію встановлені в комерційних пропозиціях Відповідача, розміщених на його офіційному сайті в мережі Інтернет - https://dp.yasno.com.ua.

В той же час за загальним правилом, передбаченим актами Регулятора усі взаємовідносини Відповідача з іншими учасниками ринку (оператором системи передачі, операторами системи розподілу, на ринку «на добу наперед» та «внутрішньодобовому ринку», ДП «Гарантований покупець») будуються на умовах попередньої оплати.

Суд погоджується з доводами відповідача про те, що така розбіжність між розрахунковими періодами спричиняє виникнення заборгованості відповідача по його зобов?язанням зокрема й перед позивачем не з його вини.

Також, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» встановлена заборона на припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг громадянам України у разі їх несплати або оплати не в повному обсязі та нарахування неустойки в зв`язку з простроченням. Відтак, введення карантинних обмежень на здійснення господарської діяльності певними суб`єктами та встановлення, на період карантину та 30 днів після його закінчення, мораторію на відключення та нарахування санкцій побутовим споживачам, безумовно вплинуло на платіжну дисципліну споживачів. Відповідно рівень надходження грошових коштів за електричну енергію від споживачів відповідача за період дії карантину значно знизився.

Також Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан в Україні. Зазначений указ затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"». Строк дії воєнного стану в Україні було продовжено указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022; № 259/2022 від 18.04.2022; № 341/2022 від 17.05.2022; № 573/2022 від 12.08.2022; № 757/2022 від 07.11.2022; № 58/2023 від 06.02.2023; № 254/2023 від 01.05.2023; № 451/2023 від 26.07.2023; № 734/2023 від 06.11.2023; № 49/2024 від 05.02.2024; № 271/2024 від 06.05.2024.

Вирішуючи питання зменшення розміру пені на 90 відсотків судом враховується положення підпункту 16 пункту 1 Постанови НКРЕКП № 332 від 25.02.2022 (у редакції від 26.04.2022) відповідно до якого на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії.

Враховуючи вищевикладене, виходячи із засад справедливості, добросовісності, розумності, та пропорційності, як складових елементів принципу верховенства права, несправедливо покладати на відповідача сплату всього розміру пені.

На підставі викладеного суд вважає, що у цьому випадку наявні підстави до зменшення розміру пені на 90 % до 1 439 087, 28 грн.

СУДОВІ ВИТРАТИ

При поданні позову позивачем сплачено судовий збір на суму 868 350, 00 грн.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Постановою від 28 травня 2024 року направив № 904/3305/22 на новий розгляд в частині стягнення з відповідача пені у розмірі 24 339 009, 43 грн та штрафу 8 9017 393, 82 грн. Разом з тим, сума судового збору становила 597 283, 59 грн.

Відтак, суд здійснює розподіл 597 283, 59 грн судового збору.

Судові витрати за подання касаційних скарг ТОВ Дніпровські енергетичні послуги та ПрАТ Укренерго на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.01.2023 та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.06.2023) залишити за скаржниками.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому судовий збір у розмірі 215 863, 08 грн слід покласти на відповідача.

Керуючись статями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" про зменшення розміру пені - задовольнити.

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" (49044, м. Дніпро, вул. Моссаковського Володимира, 7, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна Енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25, ) 1 439 087, 28 грн пені, та судовий збір у розмірі 215 863, 08 грн.

Судові витрати за подання касаційних скарг залишити за скаржниками.

Видати наказ після набранням рішення законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 09.10.2024

Суддя Я.С. Золотарьова