УХВАЛА

м. Київ

02.10.2024Справа №910/12267/23
заяву Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві

про зміну способу і порядку виконання судового рішення

у справі за позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

до відповідачів:

1. Міністерства юстиції України

2. Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві

про стягнення 3 518 600,31 грн

Суддя Зеленіна Н.І.

Секретар судового засідання Швець В.М.

Представники сторін: відповідно до протоколу судового засідання.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 24.10.2024, яке залишене без змін постановою Верховного суду від 25.06.2024, позовні вимоги Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" - задоволено; стягнуто з Державного бюджету України на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" 3 472 835 грн - безпідставно отриманих коштів; 17 982,63 грн - 3% річних та 27 782,68 грн - інфляційних втрат та 52 779 грн - витрат по сплаті судового збору.

25.03.2024 на виконання даного рішення Господарським судом міста Києва видано відповідний наказ.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2024 у задоволенні заяви Головного Управління державної казначейської служби України у м. Києві про зміну способу виконання судового рішення у справі №910/12267/23 - відмовлено.

13.09.2024 через відділ діловодства суду від Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві надійшла заява про зміну способу і порядку виконання судового рішення, у якій заявник просить визначити боржником за наказом Господарського суду міста Києва від 25.03.2024 Міністерство юстиції України (код ЄДРПОУ - 00015622) в частині стягнення 3% річних у сумі 17 982,63 грн та інфляційних втрат у сумі 27 782,68 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.09.2024 призначено розгляд заяви Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві від 13.09.2024 на 02.10.2024.

У судове засідання 02.10.2024 не з`явилися представники заявника та відповідачів, хоча про місце, дату та час засідання повідомлені належним чином.

Заслухавши представника позивача, дослідивши надані докази, суд дійшов висновку, що заява Головного Управління державної казначейської служби України у м. Києві про зміну способу виконання судового рішення не підлягає задоволенню.

Відповідно до частин 1, 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу України (далі- ГПК України) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 331 ГПК України).

В обґрунтування поданої заяви заявник зазначає, що рішення в частині стягнення безпідставно отриманих коштів у розмірі 3 472 835 грн та витрат по сплаті судового збору у розмірі 52 779 грн на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" виконано, що підтверджується платіжними інструкціями від 31.05.2024 №663226936 та №663228959, однак вимога щодо стягнення 3% річних у розмірі 17 982,63 грн та інфляційних втрат у розмірі 27 782,68 грн - не може бути виконана органами Казначейства, оскільки списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюється органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти перераховані, але кошти у розмірі 45 765,31 грн (інфляційні втрати та три проценти річних) не надходили до Державного бюджету України, тому не підлягають стягненню в зазначений порядок.

Враховуючи наведене, заявник просить суд встановити Міністерство юстиції України () боржником щодо зобов`язання в сумі 45 765,31 грн (3% річних у розмірі 17 982,63 грн та інфляційних втрат у розмірі 27 782,68 грн).

Щодо встановлення вказаного вище способу виконання рішення заявник повідомляє, що стягнення інфляційних втрат та трьох процентів річних за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України не матиме наслідком порушення прав та інтересів сторін, а навпаки, забезпечить виконання рішення суду.

У ч. 3 ст. 33 Закону України "Про виконавче провадження" зазначено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення.

Поняття "спосіб" і "порядок" виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем.

Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 Цивільного кодексу України.

При цьому під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти прийняття господарським судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими; наприклад, зміна способу виконання рішення можлива шляхом видозмінення зазначеної у рішенні форми (грошової чи майнової) виконання, тобто за відсутності у боржника присудженого позивачеві майна в натурі або грошових коштів, достатніх для покриття заборгованості.

Під зміною порядку виконання рішення слід розуміти прийняття господарським судом інших механізмів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання в порядку раніше встановленому.

Судом встановлено, що у поданій заяві фактично заявник просить суд змінити не спосіб, а порядок виконання рішення у даній справі шляхом стягнення 3% річних у розмірі 17 982,63 грн та інфляційних втрат у розмірі 27 782,68 грн з Міністерства юстиції України.

Згідно з ст. 25 Бюджетного кодексу України Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, яким визначено, що безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Зазначеним Порядком встановлено, що безспірне списання здійснюється шляхом: списання коштів державного та місцевих бюджетів за судовими рішеннями про стягнення надходжень бюджету; списання коштів з рахунків боржника; списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам; списання коштів місцевих бюджетів для відшкодування шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам; списання коштів державного бюджету за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів.

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Виконання рішення суду про стягнення коштів за час роботи стягувача на посаді помічника-консультанта народного депутата України, у тому числі при звільненні з такої посади, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для виконання рішень суду, що гарантовані державою, відповідальним виконавцем якої він є.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що резолютивна частина рішення суду від 24.10.2023 про стягнення з Державного бюджету України на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" 3 472 835 грн - безпідставно отриманих коштів; 17 982,63 грн - 3% річних та 27 782,68 грн - інфляційних втрат та 52 779 грн - витрат по сплаті судового збору, відповідає законодавству та може бути виконана шляхом дотриманням приписів Бюджетного кодексу України та відповідних підзаконних нормативно-правових актів.

В свою чергу вимога заявника щодо визначення Міністерства юстиції України боржником у наказі Господарського суду міста Києва є необґрунтованою та за своєї процесуальною природою пов`язана із заміною сторони виконавчого провадження, а тому не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч. 1 ст. 76 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Керуючись статтями 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Головного Управління державної казначейської служби України у м. Києві від 13.09.2024 про зміну способу виконання судового рішення у справі №910/12267/23 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 04.10.2024.

Суддя Н.І. Зеленіна