ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"02" жовтня 2024 р. м. Черкаси Справа № 925/1230/24

Господарський суд Черкаської області у складі судді Гладуна А.І., розглянувши заяву Регіонального відділення фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях про забезпечення позову до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

1. 02.10.2024 Регіональне відділення фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях (адреса місцезнаходження: 03039, м. Київ, проспект Голосіївський, 50) звернулося до Господарського суду Черкаської області із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

2. Заявник просить суд забезпечити позов, який буде ним подано до Товариства з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020", Товариства з обмеженою відповідальністю "Айденіс Торг" про розірвання договору купівлі-продажу нерухомого майна від 27.09.2024 №4651 та витребування майна.

3. Заявник просить суд до вирішення спору по суті та набрання рішенням суду законної сили забезпечити позов:

- накладенням арешту на нежитлове приміщення загальною площею 1015 кв.м., до складу якого входить: нежитлове приміщення будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, загальною площею 1015 кв. розташоване за адресою: вул. Дахнівська, 23А, м. Черкаси, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101;

- забороною державним реєстраторам прав на нерухоме майно, іншим суб`єктам, уповноваженим на проведення державної реєстрації, в тому числі, але не виключно: територіальним органам Міністерства юстиції України, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольських міських, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, державним та приватним виконавцям, іншим особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії, передбачені Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" щодо нерухомого майна - нежитлового приміщення загальною площею 1015 кв.м., до складу якого входить: нежитлове приміщення будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, яке знаходиться за адресою: Дахнівська, 23А, м. Черкаси, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101;

- забороною Товариству з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020" (ідентифікаційний код: 43852342) вчиняти будь-які ремонтно-будівельні роботи, спрямовані на зміну характеристик об`єкта нерухомості - нежитлового приміщення, загальною площею 1015 кв. м, а саме на нежитлове приміщення будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, розташоване за адресою: Дахнівська, 23А, м. Черкаси, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, які існували станом на момент придбання цього майна за договором купівлі-продажу від 27.09.2024 №4651, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Ткаченко І. П., а також передачу вказаного майна у власність, користування тощо, до вирішення спору по суті та набрання законної сили рішенням суду.

4. Обґрунтовуючи необхідність вжиття заходів забезпечення позову до подання позову, заявник стверджує, що 05.04.2021 за результатами приватизації єдиного майнового комплексу Державного підприємства "Черкаський експертно-технічний центр Держпраці" Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях та Товариство з обмеженою відповідальністю "Айденіс Торг" уклали договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації державної власності - єдиного майнового комплексу ДП "Черкаський експертно-технічний центр Держпраці" (ідентифікаційний код 22800764, адреса місцезнаходження: 18009, м. Черкаси, вул. Дахнівська, 23А) за результатами електронного аукціону №UA-PS-2021-02-11-000043-2.

Єдиний майновий комплекс передано покупцю за актом приймання-передачі державного майна від 27.04.2021.

Згідно з пунктом 7.4.8. договору ТОВ "Айденіс Торг" зобов`язався у строк до одного року з дати підписання акта приймання-передачі забезпечити проведення державної реєстрації припинення юридичної особи ДП "Черкаський експертно-технічний центр Держпраці".

Згідно з відомостями з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій станом на 01.10.2024 ДП "Черкаський експертно-технічний центр Держпраці" все ще перебуває у процесі припинення. Отже, всупереч умовам договору та Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна" ТОВ "Айденіс Торг" договірні зобов`язання не виконав та без дозволу органу приватизації відчужив Товариству з обмеженою відповідальністю "Олисайт" за договором купівлі-продажу від 19.07.2023 нежитлове приміщення загальною площею 1015 кв. м, а саме на нежитлове приміщення будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, що входять до складу об`єкта малої приватизації.

Новий власник ТОВ "Олисайт" у двотижневий строк з дня переходу до нього права власності на об`єкт приватизації не подав органу приватизації копій документів про перехід права власності, подання яких є обов`язковим відповідно до пункту 7.8 договору та Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна".

Згідно з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 30.09.2024 право власності на об`єкт приватизації 27.09.2024 зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020" на підставі укладеного з Товариством з обмеженою відповідальністю "Олисайт" договору купівлі-продажу від 27.09.2024 №4651, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Ткаченко І. П.

26.09.2024 до Регіонального відділення надійшло звернення колективу ДП "Черкаський експертно-технічний центр Держпраці" про можливе чергове відчуження об`єкта приватизації вже новим власником. Крім того, новий власник має намір провести реконструкцію нежитлового приміщення та звільнити його від працівників та майна ДП "Черкаський експертно-технічний центр Держпраці".

Враховуючи фактичні обставини, які свідчать про неодноразове відчуження об`єкта приватизації всупереч умовам договору та вимогам Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна", враховуючи інформацію щодо можливої реконструкції чи перепланування цього об`єкта, що може істотно ускладнити його повернення до державної власності, існує нагальна потреба у вжитті заходів забезпечення позову.

5. Заявник вважає, що у разі невжиття такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на нерухоме майно, заборона державним реєстраторам вносити відповідні зміни до реєстру, заборона ТОВ "Алекс Партнер-2020" вчиняти будь-які ремонтно-будівельні роботи спрямовані на зміну характеристик об`єкта нерухомості, істотно ускладнить виконання рішення суду в майбутньому, унеможливить ефективний захист інтересів заявника, за захистом яких він має намір звернувся до суду, оскільки подальше відчуження та перереєстрація спірного майна відповідачем до закінчення розгляду позову заявника про витребування спірного майна в разі задоволення позову призведе до неможливості виконати рішення суду та захистити права заявника в межах одного судового провадження без нових звернень заявника до суду. Тобто, існує реальна загроза того, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти відповідні дії щодо спірного майна може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення про витребування його з володіння відповідача в разі задоволення такого позову.

6. Заявник вважає, що накладення арешту на майно та заборона вчиняти будь-які дії, у тому числі реєстраційні, щодо такого майна не завдасть шкоди та збитків Товариству з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020", не позбавить його конституційних прав на володіння та користування вказаним нерухомим майном, здійснення господарської діяльності, отримання доходів, сплату податків тощо, а лише тимчасово обмежить його право відчужити вказане майно третім особам.

7. За подання заяви про забезпечення позову заявник сплатив судовий збір у розмірі 1514,00 грн.

8. Розглянувши заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви, дослідивши додані до неї письмові докази, суд дійшов висновку про задоволення заяви та вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви.

9. Судовий захист цивільного права та інтересу є однією із загальних засад цивільного законодавства.

10. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

11. Захист цивільних прав це застосування компетентним органом передбачених законом способів захисту цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

12. Передумовою для захисту прав та охоронюваних законом інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).

13. Відповідно до частини 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

14. Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "Право на ефективний засіб юридичного захисту" встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

15. Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

16. У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

17. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів" суд наголошує, що ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настане подія, наслідки якої будуть незворотними.

18. Європейський суд з прав людини у справі "Каіч та інші проти Хорватії" у рішенні від 17.07.2008 вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування.

19. Обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

20. Згідно з пунктом 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ до правосуддя, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак, це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

21. Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Обраний спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

22. Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.

23. Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача (який може сховати майно, продати знищити або знецінити його), що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який за час розгляду справи може приховати майно, продати, знищити чи знецінити його тощо.

24. Вжиття заходів забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, у разі задоволення позову.

Такого висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного господарського суду у постанові від 16.08.2018 у справі №910/1040/18.

25. Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові №6-605цс16 від 25.05.2016, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

26. Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

27. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

28. Згідно з частиною 1 та 2 статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

29. При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

30. Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

31. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

32. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих заявником на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

33. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватись з предметом та підставами позову, можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати права інших осіб.

34. Обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

35. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Такий висновок наведений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

36. Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що пункт 1 статті 6 Конвенції забезпечує всім "право на суд", яке охоплює право на виконання остаточного рішення, ухваленого будь-яким судом. ЄСПЛ в контексті права на виконання остаточного рішення зауважує, що метою заходу забезпечення є підтримання status quo, поки суд не визначиться щодо виправданості цього заходу. Крім того, тимчасовий захід спрямований на те, щоб протягом судового розгляду щодо суті спору суд залишався в змозі розглянути позов заявника за звичайною процедурою. ЄСПЛ також звернув увагу на те, що тимчасові забезпечувальні заходи мають на меті забезпечити протягом розгляду продовження існування стану, який є предметом спору (§§ 60, 61 рішення від 13.01.2011 у справі "Кюблер проти Німеччини", заява № 32715/06). Отже, заходи забезпечення позову, без застосування яких існує ризик такої зміни обставин, внаслідок якої подальше ухвалення остаточного рішення суду на користь позивача вже не призведе до захисту прав або інтересів позивача, по який він звертався до суду, слід розглядати як такі, що охоплені "правом на суд".

37. Під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

38. Умовою для забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення щодо ймовірності вчинення відповідних дій.

39. Водночас, якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

40. У таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

41. Предметом позову, з яким заявник має намір звернутися до відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020", Товариства з обмеженою відповідальністю "Айденіс Торг" є немайнова вимога про розірвання договору купівлі-продажу нерухомого майна від 27.09.2024 №4651 та майнова вимога про витребування майна.

42. Підставами позову, з яким позивач має намір звернутися до відповідачів, є обставини, якими позивач доводить укладення договору купівлі-продажу нерухомого майна, всупереч норм Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна".

43. Метою забезпечення позову, за змістом заяви заявника, є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при його виконанні у випадку задоволення позову.

44. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Такий висновок сформувала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.09.2020 у справі №753/22860/17.

45. Заявник вважає, що у разі невжиття такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на нерухоме майно, заборона державним реєстраторам вносити відповідні зміни до реєстру, заборони ТОВ "Алекс Партнер-2020" вчиняти будь-які ремонтно-будівельні роботи спрямовані на зміну характеристик об`єкта нерухомості істотно ускладнить виконання рішення суду в майбутньому, унеможливить ефективний захист інтересів заявника, за захистом яких він звернувся до суду, оскільки подальше відчуження та перереєстрація спірного майна відповідачем до закінчення розгляду позову заявника про витребування спірного майна в разі задоволення позову призведе до неможливості виконати рішення суду та захистити права заявника в межах одного судового провадження без нових звернень заявника до суду.

46. На думку заявника, мету забезпечення позову може бути досягнуто накладенням арешту на нерухоме майно, забороною державним реєстраторам вносити відповідні зміни до реєстру, забороною ТОВ "Алекс Партнер-2020" вчиняти будь-які ремонтно-будівельні роботи спрямовані на зміну характеристик об`єкта нерухомості.

47. Згідно з статтею 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

48. Заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

49. Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

50. Відповідно до частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" проведення реєстраційних дій щодо реєстрації прав/обтяжень прав зупиняється, зокрема на підставі судового рішення про заборону вчинення реєстраційних дій, що набрало законної сили.

51. Судове рішення або заява власника об`єкта нерухомого майна про заборону вчинення реєстраційних дій реєструється у Державному реєстрі прав (частина 2 статті 25 Закону "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

52. Відповідно до частини 3 статті 25 Закон "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державний реєстратор приймає рішення про відновлення реєстраційних дій на підставі судового рішення про скасування судового рішення, що було підставою для прийняття рішення про зупинення проведення реєстраційних дій та/або судового рішення про скасування заборони вчинення реєстраційних дій, або на підставі заяви власника об`єкта нерухомого майна про відкликання власної заяви про заборону вчинення реєстраційних дій, зареєстрованих у Державному реєстрі прав.

53. Заборона вчинення реєстраційних дій є одним із заходів забезпечення позову, який передбачений, зокрема Законом "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

54. Сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.

55. При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд зобов`язаний здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів і дослідити подані в обґрунтування заяви докази та встановити наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 у справі №914/2072/20.

56. Законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з заявою про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет достатності, належності, допустимості та достовірності.

57. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

58. Із поданих заявником доказів суд установив, що 19.07.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Айденіс Торг" на підставі договору купівлі-продажу відчужило Товариству з обмеженою відповідальністю "Олисайт" нежитлове приміщення будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, загальною площею 1015 кв.

59. 27.09.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю "Олисайт" на підставі договору купівлі-продажу відчужило Товариству з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020".

60. Здійснивши оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, суд дійшов висновку про задоволення заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

61. Враховуючи предмет та підстави позову, з яким позивач має намір звернутися до відповідачів, зміст позовних вимог позивача забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме, що належить відповідачу, на переконання суду, є співмірним із предметом позовних вимог заходом забезпечення позову.

62. Заявником належним чином доведено наявність фактичних обставин, з якими пов`язується можливість застосування відповідного заходу забезпечення позову та зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову (арешт майна) і предметом позовних вимог (витребування майна), відповідністю та співмірністю вжитих заходів забезпечення позову з предметом позову.

63. Суд дійшов висновку про існування загрози ефективному захисту та поновлення порушених чи оспорюваних прав чи інтересів заявника у разі задоволення позову, без вжиття заходів забезпечення позову, оскільки невжиття заходів забезпечення позову й подальші ймовірні дії відповідача з відчуження майна унеможливлять виконання рішення господарського суду.

64. Накладення арешту на майно та заборона вчиняти будь-які дії, у тому числі реєстраційні, щодо такого майна не завдасть шкоди та збитків Товариству з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020", не позбавить його конституційних прав на володіння та користування вказаним нерухомим майном, здійснення господарської діяльності, отримання доходів, сплату податків тощо, а лише тимчасово обмежить його право відчужити вказане майно третім особам.

65. Вжиття заходів забезпечення позову спрямоване виключно на збереження існуючого становища до прийняття рішення у цій справі та на ефективний захист порушених прав та інтересів заявника у випадку задоволення позову.

66. Вжитий судом захід забезпечення позову є тимчасовим заходом, спрямований на підтримання status quo, поки суд не визначиться щодо виправданості цього заходу. Накладення арешту на нерухоме майна, що належить відповідачу, не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуватиме у володінні відповідача, а обмежується лише можливість його відчужувати.

67. Згідно з частиною 1 статті 141 Господарського процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

68. Вжиття заходів зустрічного забезпечення за ініціативою суду за відсутності клопотання учасника справи, є правом суду, а не обов`язком. Враховуючи, що забезпечення позову не впливає на майновий стан відповідача господарський суд не застосовує заходи зустрічного забезпечення.

69. Водночас вжиття судом заходів забезпечення позову без одночасного вжиття заходів зустрічного забезпечення не позбавляє відповідача права звернутися до суду із заявою про зустрічне забезпечення з метою забезпечення відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

70. Суд звертає увагу відповідача на його право, передбачене статтею 145 Господарського процесуального кодексу України, подати клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись статтями 136-140, 141, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Регіонального відділення фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях про забезпечення позову до подачі позовної заяви задовольнити.

2. Накласти арешт на нежитлове приміщення загальною площею 1015 кв.м., до складу якого входить: нежитлове приміщення будинку будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, яке знаходиться за адресою: вул. Дахнівська, 23А, м. Черкаси, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101.

3. Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно, іншим суб`єктам, уповноваженим на проведення державної реєстрації, в тому числі, але не виключно: територіальним органам Міністерства юстиції України, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольських міських, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, державним та приватним виконавцям, іншим особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії, передбачені Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", щодо нерухомого майна - нежитлового приміщення загальною площею 1015 кв.м., до складу якого входить: нежитлове приміщення будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, розташоване за адресою: Дахнівська, 23А, м. Черкаси, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101.

4. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020" (ідентифікаційний код: 43852342) вчиняти будь-які ремонтно-будівельні роботи, спрямовані на зміну характеристик об`єкта нерухомості нежитлового приміщення, загальною площею 1015 кв.м., до складу якого входить: нежитлове приміщення будинку побуту А-2, сарай Б, гараж (тимчасова будівля) В, огорожі 1,2,3 та вимощення І, ІІ, розташоване за адресою: Дахнівська, 23А, м. Черкаси, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, які існували станом на момент придбання цього майна за договором купівлі-продажу від 27.09.2024 №4651, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Ткаченко І. П.

Ухвала суду, з урахуванням пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України "Про виконавче провадження", є виконавчим документом та підлягає виконанню в порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження".

Ухвала суду підлягає негайному виконанню з дня її постановлення.

Ухвала суду набирає законної сили з дати її підписання суддею.

Ухвала суду набрала законної сили - 02.10.2024.

Строк пред`явлення ухвали суду до виконання - 02.10.2027.

Стягувач: Регіональне відділення фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях (ідентифікаційний код 43173325, адреса місцезнаходження: 03039, м. Київ, проспект Голосіївський, 50).

Боржник: Товариства з обмеженою відповідальністю "Алекс Партнер-2020" (ідентифікаційний код 43852342, адреса місцезнаходження: 18001, м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 18, кв. 2).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня її підписання суддею.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя А.І. Гладун