ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"25" вересня 2024 р.м. Одеса № 916/4169/24

Суддя Господарського суду Одеської області Цісельський О.В.,

дослідивши матеріали позовної заяви (вх.№ 4273/24 від 20.09.2024)

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Шаром» (вул. Краснослобідська, № 1/12, м. Одеса, 65006, );

про визнання припиненими трудових відносин,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Одеської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Шаром», в якій просить суд визнати припиненими трудові відносини між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Шаром» у зв`язку із звільненням за власним бажанням з 02.09.2024.

Позовні вимоги обґрунтовані бездіяльністю відповідача щодо вирішення питання про звільнення директора ТОВ «Шаром» за власним бажанням, що є порушенням конституційних прав позивача на вільний вибір місця роботи.

Основні вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо документів, які подаються позивачем разом з позовною заявою, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Положення п.8 ч.3 ст.162 ГПК України передбачають, що позовна заява, серед іншого, повинна містити: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивач у позові не зазначив щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Приписами ч. 2 ст. 162 та ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 58, ч.ч. 4, 8 ст. 60 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі, він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно із ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до пункту 12.4 рішення Національної асоціації адвокатів України Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 «Про затвердження Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції» ордер має містить назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів, визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).

Пунктами 24, 26 Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (зі змінами і доповненнями) (далі - Положення) визначено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Так, у підсистемі «Електронний суд» наявна можливість для користувачів-адвокатів створювати електронні ордери, отримуючи доступ до судових справ, у яких вони представляють інтереси клієнтів. Формування електронного ордеру в ЄСІТС в профілі користувача у підсистемі «Електронний суд» обов`язково повинна міститися відмітка про наявність в нього статусу адвоката.

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Зокрема обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер, тож об`єм повноважень представника, у тому числі орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, та сформований у підсистемі «Електронний суд» електронний ордер має відповідати такому складеному паперовому ордеру.

Отже, зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, переконливо доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога, позаяк первісно повноваження у певних обсязі та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи у підсистемі «Електронний суд».

Та обставина, що у електронному ордері, сформованому у підсистемі «Електронний суд», зазначається про представництво інтересів довіреної особи у судах, не спростовує наведених висновків, адже електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», формується із застосуванням вбудованого текстового генератора без можливості довільного формування тексту ордера, а шляхом заповнення форм, передбачених Інструкцією.

Схожі висновки викладено в ухвалах Верховного Суду від 22.05.2023 у справі №713/2857/21, від 21.02.2024 у справі №910/9146/23 та від 12.07.2024 у справі №335/7962/20 (провадження №61-8669ск24).

Як слідує зі змісту поданого ОСОБА_1 позову, його підписано від імені вказаної особи адвокатом Ткаченко Борисом Романовичем.

До вказаної позовної заяви, сформованої в Електронному судді 20.09.2024, додано сформований у відповідній підсистемі ЕСІТС 20.09.2024 електронний ордер на надання правничої (правової) допомоги, зі змісту якого слідує, що такий ордер видано на представництво інтересів ОСОБА_1 адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, ОСОБА_2 на підставі ордеру № ВН 1224516 від 2024-09-20, виданого на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №б/н від 2024-09-20р. у судах.

Водночас матеріали позовної заяви не містять паперової копії ордеру № ВН 1224516 від 20.09.2024, що позбавляє суд перевірити обсяг повноважень адвоката, у тому числі орган, у якому адвокату надано повноваження здійснювати представництво інтересів ОСОБА_1 .

За таких обставин, оскільки за своєю суттю підписання та/або подання позовної заяви є процесуальною формою реалізації повноважень з представництва, а тому має здійснюватися за умови наділення учасником справи свого представника такими повноваженнями, суд дійшов висновку про необхідність подання позивачем документів, що посвідчують повноваження адвоката Ткаченка Бориса Романовича на представництво інтересів ОСОБА_1 у Господарському суду Одеської області, зокрема паперової копії ордеру № ВН 1224516 від 20.09.2024.

Схожі висновки викладно в ухвалі Південно-Західного пеляційного господарського суду від 25.12.2023 у справі 916/2447/22 та в ухвалі Північно-Західного апеляційного господарського суду від 03.06.2024 у справі №918/163/24.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, у суду наявні підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 (вх.№4273/24 від 20.09.2024) без руху.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 (вх.№4273/24 від 20.09.2024) залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Зобов`язати ОСОБА_1 , у разі подання заяви про усунення недоліків позову, надати суду докази надсилання відповідачам заяви про усунення недоліків позовної заяви від 20.09.2024 за вх.№4273/24.

4. Роз`яснити позивачу, що за змістом ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 25.09.2024 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Цісельський