ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"25" вересня 2024 р.м. Одеса № 916/3860/24

Господарський суд Одеської області у складі судді Цісельського О.В.,

дослідивши матеріали позовної заяви (вх.№3949/24 від 02.09.2024)

за позовом: Житлово-будівельного кооперативу «Київський-7» (вул. Академіка Корольова, № 92, м. Одеса, 65089, )

до відповідачів: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Баустель» (вул. Академіка Корольова, № 92, м. Одеса, 65104, );

2) Одеської міської ради (площа Думська, № 1, м. Одеса, 65026, )

про визнання незаконним та скасування рішення, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

02.09.2024 Житлово-будівельний кооператив «Київський-7» звернувся до Господарського суду Одеської області з позовної заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Баустель» та Одеської міської ради, в якій просить суд:

- визнати незаконним рішення від 22.07.2020 Одеської міської ради стосовно дозволу на розробку проекту щодо відведення з прибудинкової території позивача з наданих йому в постійне користування 0,62 га землі для утримання та обслуговування будинку № 92, частину земельної ділянки розміром 0,095 га, яке дала ТОВ «Баустель»;

- скасувати рішення від 22.07.2020 Одеської міської ради стосовно дозволу на розробку проекту щодо відведення з прибудинкової території позивача з наданих йому в постійне користування 0,62 га землі для утримання та обслуговування будинку № 92, частину земельної ділянки розміром 0,095 га, яке дала ТОВ «Баустель»;

- зобов`язати ТОВ «Баустель» усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою загального користування за адресою: 65104, Одеська обл., м. Одеса, вул. Академіка Корольова, буд. 92, шляхом звільнення незаконно займаної ділянки та знесення збудованих елементів благоустрою.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.09.2024 позовну заяву Житлово-будівельного кооперативу «Київський-7» (вх. № 3949/24 від 02.09.2024) залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. У п.п. 3, 4 резолютивної частини ухвали суд також повідомив позивача, про обов`язок ЖБК «Київський-7» зареєструвати електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС відповідно до ст. 6 ГПК України та попередив позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 ГПК України.

13.09.2024 Житлово-будівельним кооперативом «Київський-7» надано до суду заяву (вх. № 33434/24) про усунення недоліків позовної заяви, до якої, серед іншого, додано, на думку позивача, позовну заяву з виправленими недоліками, а також докази надіслання на адресу відповідачів позовної заяви з доданими до неї документами та копії додатків, перекладених на державну мову та засвідчених нотаріально.

Згідно з ч.2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення.

Таким чином, залишаючи позовну заяву без руху, судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданого позову, за умови усунення яких саме у спосіб, встановлений судом, позовна заява підлягає прийняттю до розгляду, а провадження у справі за таким позовом - відкриттю в силу приписів ст. 176 ГПК України.

Водночас, під час дослідження наданих позивачем матеріалів заяви про усунення недоліків позовної заяви, суд дійшов висновку, що визначені ухвалою Господарського суду Одеської області від 09.09.2024 недоліки позовної заяви позивачем усунуто не в повному обсязі, а в заяві про усунення недоліків позивач, на виконання вимог ухвали суду повідомив, зокрема, що адвокат позивача Сендик Олег Олександрович зареєстрований в Електронному суді та у нього є e-mail, які були додані до позовної заяви від 02.09.2024.

При цьому за текстом ухвали судом було зауважено, що відповідно до ч.6 ст. 6 ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат, а також було зазначено, що як вбачається з відповіді №3464905 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС, юридична особа за кодом не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС. Тобто, господарський суд, залишаючи позов без руху з вказаної обставини, зауважив позивачу про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету юридичної особи ЖБК «Київський-7» ()

При цьому представляючи заяву про усунення недоліків ЖБК «Київський-7» не зазначено про наявність зареєстрованого електронного кабінету, у той же час, відповідно до сформованої підсистемою ЄСІТС «Електронний суд» відповіді № 3901999 у Житлово-будівельного кооперативу «Київський-7» () станом на 25.09.2024 відсутній електронний кабінет в системі «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Суд повторно наголошує, що відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

В ухвалі Верховного Суду від 09.11.2023 у справі №920/857/20 було зазначено, що Товариство як юридична особа, а також адвокат, який представляє інтереси цього Товариства, згідно з наведеними приписами цього Кодексу, зобов`язані зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) в обов`язковому порядку.

Отже, чинна редакція Господарського процесуального кодексу України зобов`язує юридичних осіб та адвокатів зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Житлово-будівельний кооператив «Київський-7» є юридичною особою, яка зареєстрована за законодавством України, а тому дана особа в розумінні частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України повинна в обов`язковому порядку зареєструвати електронний кабінет ЄСІТС.

При цьому, в абз. 2 ч. 6 ст. 6 ГПК України в редакції від 18.10.2023 чітко унормовано, що процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Отже, виходячи із наведених вище положень частини 6 статті 6 ГПК України, незалежно від того чи зареєстрував адвокат, який представляє відповідну юридичну особу свій електронний кабінет в ЄСІТС, така юридична особа зобов`язана зареєструвати свій електронний кабінет в ЄСІТС (аналогічні висновки викладені в ухвалах Верховного Суду від 23.11.2023 у справі № 910/10537/23, від 23.11.2023 у справі № 911/992/22, від 20.11.2023 у справі № 909/1167/17, від 24.11.2023 у справі № 910/18022/21 (913/882/21).

З урахуванням викладеного, того, що Житлово-будівельний кооператив «Київський-7» станом на 25.09.2024 не усунуто недоліків позовної заяви (останній день передбаченого частиною 2 статті 174 ГПК України строку припадає на 20.09.2024, додатково господарським судом враховано час поштового перебігу з 20.09.2024 у випаду надсилання відповідної заяви засобами поштового зв`язку), суд повертає останню позивачу на підставі частини 4 статті 174 ГПК України, оскільки позовну заяву подано в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Київський-7», який відповідно до наведеного у частині 6 статті 6 ГПК України переліку юридичних осіб зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, проте не зареєстровав його, тобто не усунув недоліків позовної заяви.

Окрім того, в ухвалі Господарського суду Одеської області від 09.09.2024 було зазначено про порушення вимог, серед іншого, ст.ст. 162, 164, 172 ГПК України стосовно невірного визначення адреси місцезнаходження Одеської міської ради та відповідно надання належних доказів направлення Одеській міській раді копії позовної заяви і доданих до неї документів, проте позивач, усуваючи вказаний недолік, повторно зазначив адресу Одеської міської ради як: вул. Думська, № 1, м. Одеса, 65026 та так само надав до суду докази відправлення позовної заяви та заяви про усунення недоліків, із зазначенням невірної адреси відповідача-2.

Отже, як вбачається з поданої заяви про усунення недоліків, позивачем залишено поза увагою вказані недоліки позовної заяви та проігноровані вимоги суду, оскільки матеріали заяви так і не містять доказів направлення відповідачу-2 копії позовної заяви і доданих до неї документів за належною адресою місцезнаходження Одеської міської ради: площа Думська, № 1, м. Одеса, 65026.

Відтак, суд доходить до висновку, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду від 09.09.2024 в частині належного виконання вимог ст. 164 ГПК України, оскільки заява (вх. №33434/24 від 13.09.2024) із доданими до неї документами свідчить, що вона не містить відомостей та документів, що передбачені ч. 3 ст. 162, п. 1 ч. 1 ст. 164 та ч. 1 ст. 172 ГПК України, та позивачем не усунуто вище вказані недоліки позовної заяви.

Натомість, часткове усунення недоліків, не може вважатись усуненням недоліків у розумінні ст. 174, 176 Господарського процесуального кодексу України, оскільки такі недоліки повинні бути усунуті в повному обсязі.

Відповідності з частинами 4, 6, 7 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що неусунення будь-якого з недоліків позовної заяви у строк, встановлений в ухвалі суду про залишення позову без руху, має наслідком повернення вказаної позовної заяви.

Зазначене свідчить, що причиною повернення позову є не надмірний формалізм суду, а невиконання саме позивачем приписів вказаних вище нормативно-правових приписів та його відповідне відношення до підготовки документів, що надаються суду.

Суд також звертає увагу позивача на те, що:

- системний аналіз наведених вище норм процесуального закону свідчить, що реалізація особою права на подання позову та інших заяв, клопотань до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку), яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог Господарського процесуального кодексу України щодо форми, змісту заяв, документів, які додаються до них, недотримання яких має відповідні процесуальні наслідки для заявника;

- норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду так і учасників справи, а зазначене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи як один до одного, так і до суду.

Отже, оскільки позивач у визначений судом строк, який є максимально допустимим відповідно до вимог закону, не усунув в повному обсязі недоліки позовної заяви, адже позивач, який відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, не зареєстрував його, не повідомив суду відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету безпосередньо у позивача, а також не зазначив вірної адреси відповідача-2 та здійснив відправлення позовної заяви до доданих до неї документів без урахування встановлених судом обставин щодо невірного визначення адреси місцезнаходження Одеської міської ради, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позивачу позовної заяви разом з доданими до неї документами.

На підставі наведених приписів процесуального законодавства, з огляду на невиконання позивачем вимог ухвали суду від 09.09.2024 щодо усунення недоліків позовної заяви, відповідна заява вважається неподаною і підлягає поверненню особі, що звернулася із позовною заявою, на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

При цьому, суд звертає увагу на те, що повернення позовної заяви не є перешкодою в доступі до правосуддя.

Слід також зазначити, що статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конституцією України визначено основні засади судочинства і до них, зокрема, належать законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини та змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 129 Конституції України).

Статтею 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак, - а отже прийняття до розгляду заяви, поданої без дотримання статтей 162, 164, 172 ГПК України може бути витлумачено як надання переваги заявникові, що є неприпустимим.

Частинами 1, 2 статті 4 ГПК України унормовано, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 зазначено, що право на суд може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх «цивільних прав та обов`язків», пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети, але в той час, коли договірні держави мають можливість відхилення від дотримання вимог Конвенції щодо цього, остаточне рішення з дотримання вимог Конвенції залишається за судом.

Враховуючи наведені норми права, які передбачають порядок звернення до господарського суду та імперативні вимоги, які ставляться до учасників справи з метою дотримання порядку такого звернення, а також практику Європейського суду з прав людини щодо тлумачення і застосування положень пункту 1 статті 6 Конвенції, суд зазначає, що передбачений положеннями ГПК України процесуальний механізм залишення позовної заяви без руху та повернення позовної заяви у разі не усунення встановлених недоліків позовної заяви, не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд та доступ до правосуддя.

Разом з тим, суд вважає за доцільне звернути увагу позивача на приписи частини 8 статті 174 ГПК України, за змістом яких, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду в загальному порядку після усунення недоліків, що у даному випадку свідчить про відсутність перешкод в реалізації позивачем права на доступ до правосуддя.

Керуючись ч. 4 ст. 174, ст. 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Житлово-будівельного кооперативу «Київський-7» (вх. № 3949/24 від 02.09.2024) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Баустель» та Одеської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, з доданими до неї документами повернути без розгляду.

Ухвала набрала законної сили 25.09.2024 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Південно-західного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Цісельський