ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

25.09.2024 р. справа № 914/1629/24

Суддя Господарського суду Львівської області Гоменюк З.П., за участі секретаря судового засідання Мельник Б.І., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Електроконтакт Україна», місто Перемишляни, Львівська область

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Аспект», місто Жовква, Львівська область

про стягнення штрафу у розмірі 132685,30 грн за договором підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року

за участю представників:

від позивача: Сабаль О.З.;

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Електроконтакт Україна» до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Аспект» про стягнення штрафу у розмірі 132685,30 грн за договором підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2024, справу №914/1629/24 передано на розгляд судді Гоменюк З.П..

Ухвалою від 27.06.2024 суд відкрив провадження у справі, постановив проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання у справі призначив на 24.07.2024. Цією ж ухвалою запропоновано учасникам справи надати свої заяви по суті спору, встановивши відповідні строки подання таких заяв згідно з резолютивною частиною ухвали. Також повідомлено відповідача про наявність права подати заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом 15 календарних днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвалою від 24.07.2024, занесеною до протоколу судового засідання від 24.07.2024, суд відклав розгляд справи по суту на 04.09.2024.

Ухвалою від 04.09.2024, занесеною до протоколу судового засідання від 04.09.2024, суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 25.09.2024.

У підготовче засідання 25.09.2024 з`явився представник позивача. Додаткових заяв, клопотань, окрім тих, що містяться у матеріалах справи суду не надав.

Відповідач 25.09.2024 у підготовче засідання не з`явився, явку повноважного представника до суду не забезпечив. Відзив на позовну заяву, заяви, клопотання до суду не скерував.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Пунктами 1, 2, 4, 5 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до положень частини першої статті 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справ не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

З метою дослідження усіх обставин справи, враховуючи спірні правовідносини, суд дійшов висновку з власної ініціативи витребувати у позивача оригінали документів, визначених умовами договору підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 та повідомляє наступне.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Таким чином, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з пунктами 2, 4, 5 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

За положеннями статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 4 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Відповідно ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 2-4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Постановою КГС ВС від 04.07.2019 у справі №908/1932/18 суд дійшов висновку про те, що за загальним правилом обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості. Розподіл між сторонами тягаря доказування визначається предметом спору. Однак зазначене не позбавляє суд права витребувати у сторони докази у передбаченому частиною четвертою статті 74 ГПК України випадку

У постанові КГС ВС від 14.12.2018 у справі №914/809/18 суд зазначив, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, відповідно до частини четвертої статті 74 ГПК України.

Касаційний господарський Суд у постанові від 25.06.2020 у справі №924/233/18 зауважив, що обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Одночасно, КГС ВС у постанові від 25.06.2020 у справі №924/233/18 зауважив про те, що обставини, на які учасник справи як на підставу своїх вимог або заперечень підлягають доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Товариства з обмеженою відповідальністю «Електроконтакт Україна» стверджує про те, що Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Аспект» порушило строки виконання робіт, визначених договором підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року, а відтак, позивачем нараховано відповідачу штраф відповідно до умов укладеного між сторонами договору.

У своїх доводах позивач покликається, насамперед, на існування відповіді відповідача за вих.№7 від 16.02.2024 року, у якій ТзОВ «Фірма Аспект» повідомило про те, що ним було виконано комплекс робіт із ремонту, а також відповідні роботи не було передано позивачу згідно акту приймання-передачі робіт у зв`язку із наявними недоліками.

Враховуючи викладене, позивач, покликається на умови договору, викладені у п. 6.2.6. такого, які наголошують на тому, що підрядник зобов`язаний усувати за власний рахунок усі дефекти та недоліки, виявлені під час виконання робіт до фактичної дати завершення виконання робіт, а також виявлені під час Гарантійної експлуатації об`єкта, та вказані у актах виявлених дефектів, журналі будівництва (якщо такий вівся), актах приймання-передачі виконаних робіт, протоколах та будь-якій інші документації, що складається сторонами, стороною, залученими особами, а також уповноваженими органами, що здійснюють нагляд та контроль за будівництвом (якщо такий здійснювався), або у письмових зверненнях замовника, що належним чином підтверджують виявлені дефекти та недоліки у виконаних роботах та/або встановленому обладнанні.

З огляду на викладене вище, позивач зазначає про те, що ним скеровано претензію за вих.№29з/24 від 23.01.2024, яка є належним повідомленням підряднику про наявні недоліку у його роботі згідно договору підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року. Одночасно, згаданою претензією позивач просив відповідача протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту отримання даного повідомлення, вжити заходи щодо повного та якісного виконання робіт за договором. Крім того, позивач одночасно наголосив на тому, щоб відповідач невідкладно направив свого повноважного представника для складання акту виявлених недоліків.

Зазначене міститься у пункті 9.5.1 договору, згідно якого сторони погодили порядок усунення недоліків, а саме: замовник при виявленні дефектів або недоліків направляє підряднику лист з повідомленням про виявлені недоліки та/або дефекти та запитом направити повноважних представників підрядника для складання акту виявлених дефектів. Протягом 5-ти (п`яти) робочих днів з моменту отримання листа підрядник зобов`язується направити своїх повноважних представників на об`єкт для складання акту виявлених дефектів, в якому вказується перелік недоліків та/або дефектів та строки їх усунення підрядником.

Як вбачається з наданих позивачем пояснень, останній скерував претензію на адресу відповідача 23.01.2024 року, а відповідач, у свою чергу надав письмову відповідь на зазначену претензію 16.02.2024 року.

У постанові КГС ВС від 15.11.2019 у справі №909/887/18 заначено про те, що сторона, яка подає доказ на підтвердження обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, здійснює це саме таким чином, щоб поданий нею доказ був належним, тобто вказує, для доведення яких саме належних до предмету доказування обставин сторона подає цей доказ, або стверджує про обставини і посилається при цьому на доказ існування цих обставин.

Безпосередньо, згідно умовами п. 9.5. договору сторони закріпили чіткий порядок усунення недоліків. Так, у відповідності до п. п. 9.5.2., 9.5.3.. 9.5.4. договору, у разі невиконання підрядником п. 9.5.1 замовник складає акт виявлених дефектів самостійно або з залученням третіх осіб та направляє його підряднику. У разі, якщо підрядник відмовляються підписувати акт виявлених дефектів, то замовник організовує незалежну експертизу по оцінці виявлених недоліків та/або дефектів на предмет причин їх виникнення. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну. У разі відмови підрядника від усунення недоліків та/або дефектів, або зволікання, тобто невиконання підрядником робіт протягом 14 (чотирнадцять) календарних днів з моменту отримання законної вимоги замовника, в усуненні недоліків та/або дефектів замовник має право залучити третіх осіб, які за відповідну плату виправлять недоліки або повторно виконають неякісно виконані підрядником роботи. Усі видатки, пов`язані з виконанням таких робіт третіми особами, несе підрядник.

Враховуючи, що згаданою претензію позивач самостійно зобов`язав відповідача невідкладно направити повноважного представника ТзОВ «Фірма «Аспект» для складання виявлених недоліків, суд дійшов висновку про те, що саме на позивача покладався обов`язок щодо дотримання умов спірного договору, визначений пунктом 9.5. такого.

Судом також береться до уваги висновок Верховного Суду, викладений у постанові КГС ВС від 05.03.2020 у справі №910/1584/19, де зазначено про те, що місцевий господарський суд, за наявності сумнівів в частині поданих учасником справи копій письмових доказів, не позбавлений можливості витребувати у відповідної особи оригінали таких доказів не лише за клопотанням сторін, а й з власної ініціативи.

З огляду на погоджені умови договору, зважаючи на те, що позивачем не наведено достатніх та обґрунтованих доводів щодо неподання відповідних доказів, викладених у вищенаведених положеннях договору, суд дійшов висновку витребувати оригінали таких доказів у позивача з власної ініціативи як підтвердження виконання позивачем умови договору, які визнавались позивачем у претензії за вих.№29з/24 від 23.01.2024 року.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (ч. 3 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України).

Будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (ч. 7 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України).

Також суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.ч. 9, 10 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. У разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

У відповідності до пункту 3 частини 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Керуючись статтями 2, 13, 80, 81, 177, 181, 182, 183, 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю «Електроконтакт Україна» (81200, Львівська область, місто Перемишляни, вулиця Топольна, будинок 1; ідентифікаційний код 35101874) оригінали документів, а саме:

- акт про усунення недоліків відповідно до п. 5.1.5. договору підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року;

- акт виявлених дефектів, (журнал будівництва), акт приймання-передачі виконаних робіт, протоколи та будь-які інші документи, що складались сторонами, стороною, залученими особами, а також уповноваженими органами, що здійснюють нагляд та контроль за будівництвом відповідно до п. 6.2.6. договору підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року;

- акт виявлених дефектів, складений замовником самостійно або з залученням третіх осіб з доказами надіслання такого на адресу підрядника відповідно до п. 9.5.2. договору підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року;

- відповідно до п. 9.5.3. договору підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року належно оформлені документи, що підтверджують відмову підрядника підписувати акт виявлених дефектів, а також підтвердження, що замовником організовувалась незалежна експертиза по оцінці недоліків та/або дефектів на предмет та причини їх виникнення;

- документально підтверджену інформацію щодо залучення замовником третіх осіб, що повинні виправити недоліки або повторно виконати роботу, що визначено у п. 9.5.4. договору підряду №Б-ПІД-239937 від 18.05.2023 року. Встановити відповідачу строк для подання витребуваних судом оригіналів документів та надання відповідної інформації до 09.10.2024 включно.

2. Відкласти підготовче засідання на 30.10.24 об 11:00 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Львівської області за адресою: 79014, м. Львів, вул. Личаківська, 128, зал судових засідань №13 (-1 поверх).

3 Визнати явку представників учасників справи в судове засідання необов`язковою.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена до Західного апеляційного господарського суду в порядку та в строки, передбачені ст.ст. 254-257 ГПК України.

У судовому засіданні 25.09.2024 судом було оголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Повний текст ухвали складено 26.09.2024.

Суддя Гоменюк З.П.