УХВАЛА

м. Київ

25.09.2024Справа № 910/9549/24
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді - Блажівської О.Є.

при секретарі судового засідання - Калашнік Ю.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи №910/9549/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ" (07425, Київська область, Броварський район, сільрада Мокрецька, "Ріпне" урочище, вул. Княжицька, )

до відповідача Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1д, ),

про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні належними грошовими коштами, -

за участю представників: згідно протоколу судового засідання;

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ" (далі - позивач) з позовом до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" (далі - відповідач) про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні належними грошовими коштами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 04.09.2024.

22.08.2024 через систему "Електронний суд" від представника Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" надійшов відзив на позовну заяву.

У підготовче засідання 04.09.2024 з`явився представник відповідача.

У підготовче засідання 04.09.2024 представник позивача не з`явився.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2024 відкладено підготовче засідання на 25.09.2024.

25.09.2024 у підготовче засідання з`явився представник відповідача.

25.09.2024 у підготовче засідання представник позивача не з`явився.

25.09.2024 у підготовчому засіданні представником відповідача заявлено письмове клопотання про залишення позову без розгляду. В даному клопотанні Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" просить позов залишити без розгляду у відповідності до приписів п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, з підстав повторної неявки позивача у підготовчі судові засідання.

Заслухавши клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Положеннями статті 13 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Водночас частиною першою статті 45 ГПК України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами статті 46 ГПК України визначено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Приписами статті 181 ГПК України встановлено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим частиною четвертою статті 202 ГПК України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19.

Судом при розгляді клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви встановлено, що позивач (представник позивача) у судові засідання 04.09.2024 та 25.09.2024 не з`явився.

Про дату та час підготовчого засідання, призначеного на 04.09.2024 позивач повідомлявся належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка про доставлення до електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ" ухвали Господарського суду місті Києва про відкриття провадження у справі від 06.08.2024.

У той же час, про дату та час підготовчого засідання, призначеного на 25.09.2024 позивач повідомлявся належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка про доставлення до електронного кабінету Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ" ухвали Господарського суду місті Києва про відкладення підготовчого засідання від 04.09.2024.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18 листопада 2022 року у cправі № 905/458/21 належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача процесуальної дії залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 Господарського процесуального кодексу України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання. Неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання є безумовною підставою для відкладення розгляду справи відповідно до пункту 1 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Здійснене судом повідомлення про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним, якщо при цьому були дотримані вимоги статей 121, 122, 242 Господарського процесуального кодексу України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 11 квітня 2024 року у справі № 990/330/23 участь позивача (учасника справи) у судовому процесі через свого представника, повноваження якого належним чином підтверджені, слід розцінювати як участь самого позивача, у зв`язку із чим і наслідки вчинених представником процесуальних дій поширюються на особу, яку представляють (позивача), незалежно від того, якою є особиста поведінка цієї особи. Інше суперечило б самій сутності інституту представництва.

Матеріали справи містять копію ордеру серії АС № 1104107 від 31.07.2024, згідно якого Нинюк Ігор Васильович згідно договору про надання правової допомоги від 01.07.2024 №01-07-24-ПД надає правову допомогу Товариству з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ". За даним ордером повноваження адвоката не обмежуються.

Отже, повноваження Нинюка Ігоря Васильовича, як уповноваженого представника Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ" належним чином підтверджені.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи викладене вище, судом 25.09.2024 встановлено, що позивачем до суду (через систему «Електронний суд» та/або канцелярію суду) будь-яких заяв/клопотань про відкладення розгляду даної справи чи розгляд її за відсутності позивача (представника позивача, не подавалося.

Поряд з цим, суд зауважує, що інтервали між підготовчими засіданнями були достатні для подачі до суду клопотання про відкладення розгляду справи з повідомлення суду про поважність своєї неявки у вказані підготовчі засідання або подання заяви про розгляд справи за його відсутності з зазначенням правової позиції щодо заявленого позову.

Одночасно, суд зазначає, що матеріали справи містять відзив на позовну заяву, поданий до суду 22.08.2024, натомість позивачем відповіді на відзив, у строки передбачені ухвалою суду відповідно до приписів ч. 4 ст. 166 ГПК України (у строк протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов) надано не було.

Матеріали справи також не містять заяви позивача (представника позивача) щодо підтримання заявлених ним позовних вимог.

За вказаних обставин, суд, вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи по суті за відсутності представника позивача та щодо наслідків повторної неявки в судове засідання позивача та його представника, дійшов висновку, що їх відсутність перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, беручи до уваги вказане вище, суд приходить до висновку, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак позивач (представник позивача) у призначені на 04.09.2024 та 25.09.2024 підготовчі засідання, не з`явився. При цьому позивач (представник позивача) не повідомив суд про причини своєї неявки в суд.

Також позивач (представник позивача) до суду не подав заяви про розгляд справи за його відсутності у відповідності до приписів ч. 4 ст. 202 ГПК України.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ" до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні належними грошовими коштами, без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з Державного бюджету України.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин, оскільки позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, то судовий збір, сплачений за звернення до суду із даним позовом, не підлягає поверненню з Державного бюджету України та покладається на позивача.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІЖИЙ ОВОЧ" залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена.

Повний текст ухвали виготовлено 26.09.2024.

Суддя Оксана БЛАЖІВСЬКА