УХВАЛА

м. Київ

25.09.2024 Справа № 910/10079/24

За позовомПриватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал»
доТовариства з обмеженою відповідальністю «Нікі»
простягнення 84 196,14 грн.
Суддя Босий В.П.

Представники учасників справи:
не викликались.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Нікі» про стягнення 84 196,14 грн.,

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач здійснював скид стічних вод без умов на скид чим порушив вимоги Правил №1879 у зв`язку з чим відповідачу нараховано плату у розмірі 84 196,14 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, визначено строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) - протягом 5 днів з дня їх отримання, а також для подання відповіді на відзив протягом 5 днів з дня його отримання.

24.09.2024 до Господарського суду міста Києва від Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» надійшло клопотання, в якому позивач просить суд продовжити строк для подання відповіді на відзив.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч. 3 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Частина 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначає, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність.

Статтею 7 вказаного Кодексу передбачено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Частинами 1 та 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

За змістом системного аналізу приписів статей 86, 236, 277 Господарського процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Так, відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

З огляду на те, що клопотання позивача про продовження строку подачі відповіді на відзив подано до його закінчення, враховуючи встановлене процесуальним законодавством право позивача на подачу відповіді на відзив, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду спору, суд дійшов висновку про необхідність продовження позивачу строку для подачі відповіді на відзив.

За таких обставин, клопотання Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про продовження строку для подання відповіді на відзив підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 118, 119, 234, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про продовження строку для подання відповіді на відзив задовольнити.

2. Продовжити Приватному акціонерному товариству «Акціонерна компанія «Київводоканал» строк для подачі відповіді на відзив до 04.10.2024, включно.

3. Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не підлягає оскарженню.

Суддя В.П. Босий