ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2024 р. Справа№ 910/12593/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Кропивної Л.В.

при секретарі: Реуцька Т.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Бабенко Я.В. (ордер серія АІ №1667516 від 16.09.2024)

від відповідача 1: Пахолок Т.П. (ордер серія АА №1441850 від 09.05.2024)

від відповідача 2: не з`явився

від третіх осіб від відповідача 1: не з`явився

від третьої особи від позивача 2: ОСОБА_4.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу господарського суду міста Києва від 21.05.2024 про призначення у справі судової експертизи

у справі №910/12593/21 (суддя Васильченко Т.В.)

за позовом ОСОБА_2

до 1) ОСОБА_1 ,

2) приватного підприємства «Консул-Партнер»

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів ОСОБА_3 ,

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_4

про визнання застави припиненою, визнання рішення загальних зборів та статуту недійсними, скасування реєстраційної дії,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 призначено у справі №910/12593/21 судову експертизу, на вирішення якої посталено наступні питання:

«Чи виконано підпис на договорі купівлі-продажу частки у статутному капіталі №1-09/17 від 07.09.2017 року від імені ОСОБА_2 в графі «продавець» за допомогою технічних засобів, з попередньою технічною підготовкою?

У якій послідовності нанесені реквізити (підпис, друкування тексту) на другому аркуші договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі №1-09/17 від 07.09.2017 року в графі продавець ОСОБА_2 ..?

Чи виконанні перша та друга сторінки договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі №1-09/17 від 07.09.2017 року в одну закладку в знакодрукуючий прилад чи такий друк здійснено в декілька закладок?

Чи наявні в тексті першої та другої сторінок договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі №1-09/17 від 07.09.2017 року ознаки монтажу, додруковування тексту, виправлення?

Чи наявні ознаки виготовлення довіреності Приватного підприємства "Консул - Партнер" №1-09/17 від 07.09.2017 року шляхом монтажу за допомогою комп`ютерної або копіювально-розмножувальної техніки?

Чи виконано підпис на довіреності Приватного підприємства "Консул - Партнер" №1-09/17 від 07.09.2017 року від імені ОСОБА_2 за допомогою технічних засобів, з попередньою технічною підготовкою?».

Ухвалу мотивовано тим, що вирішення справи без проведення вказаної єкспертизи є неможливим.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 у справі №910/12593/21 про призначення судової експертизи скасувати, справу №910/12593/21 направити до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що суд першої інстанції, при призначені експертизи, залишив поза увагою те, що:

1) У матеріалах справи є дві експертизи (судової почеркознавчої та технічної експертизи), які підтверджують, що оспорюваний договір був підписаний безпосередньо позивачем і документ не піддавався стороннім маніпуляціям.

2) Докази у справі не є суперечливими і можуть бути оцінені без експертизи.

3) Скаржник зазначає, що основним предметом спору є договір купівлі-продажу і експертиза довіреності не вирішить ключових правових питань у справі.

4) Оскільки позивач не ставить під сумнів рішення керівного органу підприємства, на підставі якого було проведено реєстрацію, питання правомірності цієї реєстрації не є предметом доказування у справі.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 17.06.2024 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Руденко М.А., судді Кропивна Л.В., Пономаренко Є.Ю.

З огляду на те, що вказана апеляційна скарга була подана 17.06.2024 безпосередньо до суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування у суду першої інстанції копії матеріалів справи (матеріалів оскарження ухвали) №910/12593/21 та відкладення вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою до надходження матеріалів даної справи з суду першої інстанції.

Листом Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2024 витребувано з господарського суду міста Києва копії матеріалів справи (матеріалів оскарження ухвали) №910/12593/21.

20.08.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали оскарження №910/12593/21 (том 1 - на 154 арк.).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.09.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 у справі №910/12593/21. Справу №910/12593/21 призначено до розгляду на 24.09.2024 .

16.09.2024 від представника позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, який мотивовано тим, що суд першої інстанції обґрунтовано призначив експертизу, врахувавши необхідність спеціальних знань для встановлення фактів, що мають значення для справи з огляду на наступне:

1) Попередні експертні висновки не повністю відповідають на всі питання, оскільки не були досліджені питання щодо послідовності нанесення тексту та реквізитів на договорі від 07.09.2017. Верховний Суд підтримав цю позицію, зазначивши, що суд першої інстанції не дослідив всі обставини, що мають значення для справи.

2) На переконання позивача договір №1-09/17 міг бути підроблений або шляхом внесення змін у текст після підпису, або шляхом підробки підпису. Також вона вказує, що надавала чисті аркуші з підписом, які могли бути використані для створення документа.

3) Попередні експертизи (висновки №7551/7552/21-32 від 16.04.2021 та №КСЕ-19-21/27000 від 16.12.2021) є неповними, мають ряд недоліків і не відповідають на всі важливі для справи питання. Вона надала рецензію на ці експертизи, де вказано, що результати експертизи є необґрунтованими та не відповідають принципам повноти та об`єктивності.

4) Документи для реєстраційних дій були подані неуповноваженою особою, що ставить під сумнів законність цих дій. Це також потребує додаткового дослідження.

У судове засідання 24.09.2024 представники відповідача 2 та третьої особи на стороні відповідача не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча про час та місце справи сторони повідомлялись належним чином, а саме шляхом направлення процесуальних документів до їх електронних кабінетів через систему «Електронний суд», що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного документа, а також рекомендованим листом з повідомленням («Укрпошта»). (а.с.170-172)

Відповідно до ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового ухвалу на офіційну електронну адресу особи.

Частинами 5 та 7 ст. 6 ГПК України визначено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду.

А тому, колегія суддів, зважаючи на те, що явка представників учасників справи у судове засідання не визнавалась обов`язковою, дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності представників відповідача 2 та третьої особи від відповідача 1 у судовому засіданні 24.09.2024.

Представник відповідача 1, у судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати, справу направити на розгляд до суду першої інстанції.

Представник позивача та третьої особи на стороні позивача, у судовому засіданні заперечили проти вимог апеляційної скарги, просили її залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з урахуванням правил ст.ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів встановила наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_2 (далі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом (а.с.2-21 мат.ос.) до ОСОБА_1 (далі - відповідач-1) та Приватного підприємства "Консул - Партнер" (далі - відповідач-2) про:

- визнання припиненою застави за договором №1-09/17 від 07.09.2017, укладеним між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , який є удаваним правочином;

- визнання недійсним рішення зборів засновників Приватного підприємства "Консул - Партнер", оформленого протоколом №1-09/17 від 07.09.2017;

- визнання недійсним Статуту (нової редакції) Приватного підприємства "Консул - Партнер", затвердженого рішенням зборів засновників Приватного підприємства "Консул - Партнер", оформленого протоколом №1-09/17 від 07.09.2017;

- скасування реєстраційної дії (запису) від 13.09.2017 №4010767, "Зміна або інформації про засновників. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи", "зміни до установчих документів юридичної особи", внесеної до реєстру державним реєстратором Радько І.Ю.;

- визнання недійсним рішення зборів засновників Приватного підприємства "Консул - Партнер", яким затверджено зміни до Статуту Приватного підприємства "Консул - Партнер", за результатами яких здійснено реєстраційну дію (запис) від 13.02.2019 №5010767: "державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи", "інші зміни";

- скасування реєстраційної дії (запису) від 13.02.2019 №5010767 "державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи", "інші зміни".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 01.12.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023, у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 18.10.2023 скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2023 та рішення Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 у справі №910/12593/21 скасовано, справу передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва. (а.с.79 мат.ос.)

В процесі нового розгляду справи позивачем подано наступні клопотання про призначення у справі судової експертизи(а.с.89-95,101-105, 115-117 мат.ос.):

- в якому позивач, з урахуванням висновків Верховного Суду від 18.10.2023 року у справі №910/12593/21, наголошує на необхідності дослідження питання щодо послідовного нанесення тексту та реквізитів на договорі №1-09/17 від 07.09.2017 (04.12.2023) (а.м. 89);

- в якому наголошує, що «експертні висновки» складені для іншої справи або для іншого провадження (кримінального) не відповідають вимогам ГПК України встановленим для висновку експерта і такі «документи» не можуть заміняти експертизу (30.01.2024) (а.м. 101);

- в яких просить призначити почеркознавчу та технічну експертизу, також наведено пропозиції щодо питань, які повинні бути поставлені експертній установі на вирішення (доповнене клопотання до раніше поданих клопотань від 26.03.2024) (а.м. 115).

За наслідками розгляду клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції з урахуванням вказівок Верховного Суду дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, оскільки на переконання суду першої інстанції вирішення даного спору не можливе без проведення експертизи у справі, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції з огляду на наступне.

За приписами статті 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що завданням висновку експерта як експертного дослідження перш за все є надання відповіді на питання щодо обставин, що мають значення для справи та входять в предмет доказування по справі.

Як зазначається в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006, яке відповідно до положень статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується судом як джерело права, експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Узагальнюючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що експертиза призначається для з`ясування питань, що потребують спеціальних знань. Із аналізу наведених норм матеріального і процесуального права вбачається, що неприпустимо ставити перед судовими експертами правові питання, вирішення яких чинним законодавством віднесено до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Аналогічний висновок щодо застосування приписів статті 99 ГПК України є усталеним та неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема у постановах від 28.09.2023 у справі №927/32/23, від 07.07.2022 у справі №910/886/21, від 30.09.2021 у справі №927/110/18, від 13.08.2021 у справі №917/1196/19 та від 14.07.2021 у справі №902/834/20.

Як встановлено пунктом 1.1 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Відповідно до пункту 3.2 глави 3 розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основними завданнями технічної експертизи реквізитів документів є: установлення фактів і способів унесення змін до документів (підчистка, травлення, дописка, переклеювання фотокарток, літер тощо) та виявлення їх первинного змісту. Для проведення дослідження щодо встановлення факту внесення змін у первинний зміст документів надаються оригінали документів; визначення відносної давності виконання документа або його фрагментів, а також послідовності нанесення штрихів, що перетинаються; установлення документа, виготовленого шляхом монтажу із застосуванням копіювально-розмножувальної та комп`ютерної техніки.

Позовні вимоги у даній справі обґрунтовані тим, що укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 договір №1-09/17 від 07.09.2017 є удаваним правочином, фактично є договором застави. Договір №1-09/17 від 07.09.2017 не створив і не міг створити правових наслідків у вигляді переходу права власності на частку у статутному капіталі ПП «Консул-Партнер» від ОСОБА_2 до ОСОБА_1 .. Позивач зазначає, що оскільки договором №1-09/17 від 07.09.2017 не передбачалося відчуження належної ОСОБА_2 частки у статутному капіталі ПП «Консул-Партнер», то рішення зборів засновників ПП «Консул-Партнер», оформлене протоколом №1-09/17 від 07.09.2017, а також затверджений рішенням зборів статут ПП «Консул-Партнер» від 07.09.2017 підлягає визнанню недійсними.

Зазначаючи про відсутність домовленостей сторін на укладення договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі, ОСОБА_2 у позові стверджує, що договір №1-09/17 від 07.09.2017 містить недостовірні відомості та викривлену інформацію, яка не відповідає дійсним домовленостям між учасниками спірних правовідносин щодо передачі саме в заставу відповідачці частки у статутному капіталі ПП "Консул-Партнер". Позивачка стверджує, що надавала ОСОБА_1 чисті аркуші паперу зі своїм підписом, і що ці аркуші паперу могли бути використані ОСОБА_1 для друку тексту договору поверх чистого аркуша з підписом ОСОБА_2 , у зв`язку з чим просила призначити у справі судову почеркознавчу та технічну експертизу документів.

Під час первісного розгляду справи місцевим господарським судом відмовлено у проведенні судової експертизи з посиланням на наявність в матеріалах справи належним чином засвідчених копії експертних висновків Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 16.04.2021 №7551/7552/21-32, який отримано у ході досудового розслідування кримінального провадження №0001062 від 10.09.2020 та висновку експерта №КСЕ-19-21/27000 від 16.12.2021.

Вказане свідчить про те, що під час первісного розгляду справи суди обґрунтували відхилення клопотання про призначення експертизи (які за підставами є аналогічними пред`явленим під час нового розгляду справи) з посиланням на те, що обставини щодо суб`єктів виконання підпису на договорі від 07.09.2017 №1-09/17, а також щодо того, чи піддавався зміні первісний текст договору вже встановлені наявними у справі висновками експертів, які відповідають вимогам чинного законодавства, в тому числі, стосовно критеріїв повноти, ясності та обґрунтованості. Натомість прийняті за результатами первісного розгляду справи судові рішення не містять спростувань тверджень позивачки про необхідность дослідження питання щодо послідовності нанесення тексту та реквізитів на договорі від 07.09.2017 №1-09/17, яке не було предметом досліджень під час проведення зазначених вище експертиз.

У той же час, скасовуючи судові рішення у даній справі та направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду у постанові справа №910/12593/21 від 18.10.2023 року зазначив про те, що: «суди попередніх інстанцій у судових рішеннях не дослідили усіх обставин справи, які входять у предмет доказування у цьому правовому конфлікті, з наданням оцінки наявним у ній доказам та аргументам сторін, з якими пов`язане законне вирішення спору по суті та порушили принцип змагальності та стандарти доказування, оскільки не надали належної правової оцінки доводам позивачки про необхідність дослідження питання щодо послідовності нанесення тексту та реквізитів на договорі від 07.09.2017 №1-09/17» (а.с. 79).

Відповідно до ч. 5 ст. 310 ГПК України висновки суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

З огляду на вказане, враховуючи предмет даного спору, обставин, які підлягають з`ясуванню та мають значення для справи, з урахуванням висновків Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду у постанові від 18.10.2023 року у даній справі, та зважаючи на предмет даного спору, а також те, що вирішити порушене у постанові Касаційного господарського суду питання без застосування спеціальних знань не вбачається можливим, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо необхідності призначення судової експертизи.

При цьому поставлені на вирішення експерта питання цілком відповідають предмету доказування та підпадають під викладені в постанові Верховного Суду вказівки.

Також колегія суддів зазначає про безпідставність тверджень скаржника в частині питань, які стосуються проведення експертизи довіреності ПП «Консул-Партнер» №1-09/17, на підставі якої було проведено реєстраційні дії з огляду на те, що скасування реєстраційної дії є похідною вимогою від основної вимоги у даній справі і більш того, обставини щодо її вчинення (в т.ч. і щодо існування дійсних повноважень у особи, яка зверталась за вчиненням таких дій) також входять у предмет доказування у цій справі.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках, зокрема, призначення судом експертизи.

Приписами пункту 6 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України визначено, що провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

У той же час, суд враховує, що наслідком призначення експертизи є зупинення провадження у справі, оскільки така процесуальна дія унеможливлює розгляд справи на час знаходження матеріалів справи в експертній установі, а отже, ухвала в частині призначення судової експертизи та в частині зупинення провадження у справі перебувають у нерозривному зв`язку одна з одною.

Таким чином, призначення судової експертизи з одночасним зупиненням у зв`язку з цим провадження у справі є одноактною (нерозривною) процесуальною дією і не може розцінюватись як два самостійних акту - окремо щодо призначення судової експертизи і щодо зупинення провадження у справі.

Схожий висновок щодо одноактної (нерозривної) процесуальної дії викладено у постановах Верховного Суду від 15.02.2022 у справі №911/731/18 та від 06.07.2018 у справі №904/5434/16

Враховуючи наведене, колегія суддів також погоджується і з висновками суду першої інстанції про необхідність зупинення провадження у справі №910/12593/21, на час проведення судової експертизи.

Дослідивши матеріали наявні у справі, в межах доводів і вимог апеляційної скарги, апеляційний суд робить висновок, що суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі дав належну оцінку доказам у справі та виніс законне та обґрунтоване судове рішення, яке відповідає фактичним обставинам і матеріалам справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновку місцевого господарського суду з огляду на вищезазначене.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржником не доведено обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надано, а тому погоджується із ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 у справі №910/12593/21, отже підстав для її скасування або зміни в межах доводів та вимог апеляційної скарги не вбачається.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за звернення з апеляційною скаргою покладаються на апелянта.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 269, 271, 273, 275, 276, 281-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 у справі №910/12593/21 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.05.2024 у справі №910/12593/21 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи №910/12593/21 повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 30.09.2024

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Є.Ю. Пономаренко

Л.В. Кропивна