ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 вересня 2024 р. м. Рівне Справа № 918/843/24

Господарський суд Рівненської області у складі судді Селівона А.О., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Арма Факторинг" (03045, м. Київ, вул. Новопирогівська, 50, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОД МАЙСТЕР" (33009, м. Рівне, вул. Князя Володимира, 112-а, )

про застосування наслідків недійсності правочинів

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Арма Факторинг" (далі Позивач) звернулося до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОД МАЙСТЕР" (далі Відповідач) про застосування наслідків недійсності правочинів, шляхом зобов`язання повернути у натурі все, одержане на виконання недійсних правочинів.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Відповідно до частини шостої статті 6 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

18.10.2023 введено в дію положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX.

Зазначеним законом внесено ряд змін до ГПК України.

Частинами першою-п`ятою статті 6 ГПК України передбачено, що у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Електронний кабінет це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Суд звертає увагу на те, що зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС можна за посиланням: https://id.court.gov.ua/.

З порядком реєстрації Електронного кабінету можна ознайомитись у розділі 4 "Реєстрація та авторизація користувачів" Інструкції користувача Електронного суду ЄСІТС за посиланням: https://is.gd/y5sLfZ.

При дослідженні судом вказаної позовної заяви на відповідність вимогам пункту 2 частини третьої статті 162 ГПК України судом встановлено, що позивач не має зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

Крім того, суд звертає увагу на те, що згідно з пунктом 2 частини першої статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті першої Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Судовий збір включається до складу судових витрат.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, Позивач звернувся з вимогою про застосування наслідків недійсності правочинів, а саме договору відступлення права вимоги за генеральною кредитною угодою від 28.09.2007 №014/89-07/560, кредитним договором від 28.09.2007 №014/89-07/564 та кредитним договором від 24.11.2009 №014/89-07/1094/980, укладеного Позивачем та Відповідачем 16.12.2016; договору відступлення прав за договором поруки від (від 28.09.2007 №014/89-07/560/2), укладеного Позивачем та Відповідачем 16.12.2016 та договору відступлення прав за договором іпотеки (від 28.09.2007 №014/89-07/560/1), укладеного Позивачем та Відповідачем 16.12.2016, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Багдасаровою О.М., зареєстрований в реєстрі за №1557, шляхом зобов`язання Відповідача (, місцезнаходження 33009, Рівненська обл., Рівненський.р-н, м.Рівне, вул.Князя Володимира, буд.112а) передати Позивачу (, місцезнаходження 03045, м.Київ, вул.Новопирогівська, 50) усе одержане на виконання вказаних правочинів в натурі, а саме:

- земельну ділянку площею 0,0687га (кадастровий №:01:029:0555), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Гайдамацька, 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- земельну ділянку площею 0,0346га (кадастровий №:01:029:0532), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Гайдамацька, 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1);

- земельну ділянку площею 0,1840га (кадастровий №:01:029:0533), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Гайдамацька, 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1);

- земельну ділянку площею 0,4571га (кадастровий №:01:029:0534), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Гайдамацька, 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1);

- земельну ділянку площею 0,1231га (кадастровий №:01:029:0535), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Гайдамацька, 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1);

- земельну ділянку площею 0,1130га (кадастровий №:01:029:0536), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Гайдамацька, 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1);

- земельну ділянку площею 0,1657га (кадастровий №:01:029:0537), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Гайдамацька, 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1);

- земельну ділянку площею 0,3115га (кадастровий №:01:029:0549), яка знаходиться за адресою Рівненська обл., м.Рівне, вул.Пухова (тепер Кобзарська), 83б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01);

- об`єкт нерухомості за адресою Рівненська обл., м. Рівне, вулиця Гайдамацька, будинок 20 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- об`єкт нерухомості за адресою Рівненська обл., м. Рівне, вулиця Гайдамацька, будинок 20а (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101);

- об`єкт нерухомості за адресою Рівненська обл., м. Рівне, вулиця Гайдамацька, будинок 20б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

При цьому Велика Палата Верховного Суду у пунктах 52, 54-57 у постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Тобто до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Предметом позову у даній справі є застосування наслідків недійсності правочинів, шляхом зобов`язання повернути у натурі все, одержане на виконання недійсних правочинів.

Згідно з пунктом 31 постанови Пленуму Верховного суду України ?Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними? від 06.11.2009 № 9 у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується за загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до абзацу другого пункту 2.13 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" від 29.05.2013 № 11 за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 916/368/18.

Згідно з пунктом 2.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" від 21.02.2013 № 7 судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (в тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у вигляді повернення майна застосовуються з ініціативи господарського суду, наприклад, при визнанні договору недійсним).

Враховуючи викладене, позовна вимога про застосуванням наслідків недійсності правочинів, є вимогою майнового характеру.

Позивачем у даній справі заявлено вимогу про застосування наслідків недійсності правочинів, шляхом зобов`язання повернути у натурі все, одержане на виконання недійсних правочинів, тобто вимогу майнового характеру.

Таким чином судовий збір у даному випадку повинен бути сплачений, виходячи зі ставок судового збору, встановлених законом, як для вимог майнового характеру.

Отже судовий збір за розгляд вимоги майнового характеру, відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України ?Про судовий збір?, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак при перевірці матеріалів позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що позивачем не додано докази сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

За таких підстав суд дійшов висновку, що позовну заяву подано до суду без додержання вимог статті 162 ГПК України.

При цьому суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору за даною майновою вимогою, оскільки позивачем у порушення пункту 3 частини третьої статті 162 ГПК України не зазначено ціну позову за позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочинів, шляхом зобов`язання повернути у натурі все, одержане на виконання недійсних правочинів (не зазначено вартість майна).

Частиною першою статті 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (абзац другий частина перша стаття 174 ГПК України).

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Частиною другою статті 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу (абзац другий частина друга стаття 174 ГПК України).

З урахуванням наведеного, Позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, а саме:

- надати суду докази здійснення Позивачем реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі);

- зазначити ціну позову та, виходячи з ціни позову, здійснити сплату судового збору та надати суду відповідні докази сплати судового збору, або мотивоване обґрунтування звільнення від його сплати.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 162, 174, 234, 235 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Арма Факторинг" залишити без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Арма Факторинг" строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Арма Факторинг" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду доказів здійснення позивачем реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі);

- зазначення ціни позову та, виходячи з ціни позову, здійснити сплату судового збору та надати суду відповідні докази сплати судового збору, або мотивоване обґрунтування звільнення від його сплати.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя А.О. Селівон