ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" вересня 2024 р. Справа № 910/13410/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Демидової А.М.

суддів: Ходаківської І.П.

Владимиренко С.В.

за участю секретаря судового засідання: Котенка О.О.

за участю представників учасників справи:

від позивача: Калінін Р.С. (у режимі відеоконференції)

від відповідача-1: не з`явився

від відповідача-2: Сичов Д.В.

від третьої особи-1: Бахур Л.В.

від третьої особи-2: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш"

на рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2024 (повне рішення складено 26.04.2024) (суддя Морозов С.М.)

у справі № 910/13410/22 Господарського суду міста Києва

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш"

до: 1. Міністерства юстиції України (відповідач-1);

2. Малого приватного підприємства "Мета" (відповідач-2),

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "Північний лідер",

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Приватний нотаріус Малинського районного нотаріального округу Тимошенко Надія Сергіївна,

про визнання незаконним та скасування наказу

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог

04.12.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" (далі - ТОВ "Коростенський ЗТ", позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Міністерства юстиції України (далі - Мін`юст, відповідач-1) та Малого приватного підприємства "Мета" (далі - МПП "Мета", відповідач-2) про визнання незаконним та скасування наказу Міністерства юстиції України "Про задоволення скарги" від 01.12.2022 за № 5363/5 (далі - Наказ), прийнятого на підставі Висновку центральної Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.09.2022, на підставі скарги МПП "Мета" від 28.02.2020, зареєстрованої в Мін`юсті 02.03.2020 за № 6912-33-20.

В обґрунтування позовних вимог (з урахуванням заяви про зміну підстав позову) позивач зазначив, що:

- Рішенням Конституційного Суду України № 9-р(ІІ)/2022 від 16.11.2022 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним) припис п. 1 ч. 7 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Таким чином, Міністр юстиції України не мав права 01.12.2022 приймати оспорюваний Наказ та ухвалювати його на підставі Висновку Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.09.2022 за результатами розгляду скарги МПП "Мета" від 28.02.2020, зареєстрованої в Мін`юсті 02.03.2020 за № 6912-33-204, адже скасування рішень від 18.02.2020 за № 51194532, 51196016, прийнятих приватним нотаріусом Коростенського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С. було здійснено Міністром юстиції України саме на підставі п. 1 ч. 7 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень";

- спірний Наказ було прийнято всупереч п. 4 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", оскільки станом на дату його прийняття - 01.12.2022, спірне нерухоме майно було зареєстроване за Товариством з обмеженою відповідальністю "Північний лідер" (далі - ТОВ "Північний лідер", третя особа), а не МПП "Мета". Тобто має місце відсутність порушених прав МПП "Мета";

- Мін`юст порушив положення ч. 5 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", прийнявши Наказ поза встановленим граничним 45-денним строком на розгляд скарги.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.04.2024 у справі № 910/13410/22 у задоволенні позову ТОВ "Коростенський ЗТ" відмовлено повністю.

Суд першої інстанції виходив із того, що відповідачем-1 не порушено строків розгляду скарги МПП "Мета".

Як зазначив місцевий господарський суд, станом на 01.12.2022 право власності на нежитлову будівлю загальною площею 8 007,9 кв.м (РНОНМ: 107), за адресою: Житомирська обл., Коростенський р-н, Поліська сільська рада, комплекс будівель і споруд № 14, земельна ділянка місця розташування :08:000:0140, зареєстровано 13.04.2020 за ТОВ "Північний лідер". При цьому, ТОВ "Північний лідер" хоча і набуло право власності на об`єкт нерухомості, однак у силу вимог Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не є тим суб`єктом, який наділений правом оскаржити спірний в межах даної справи Наказ Мін`юсту. Означене нормозастосування викладене в постанові Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21.

За висновками суду першої інстанції, приватний нотаріус Тимошенко Н.С. повинна була перед здійсненням державної реєстрації прав № 35542820, 35544216 за ТОВ "Коростенський ЗТ" здійснити перевірку документів на предмет відповідності їх вимогам законодавства в частині засвідчення прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів. Оскільки рішення державного реєстратора прийнято з порушеннями законодавства у сфері державної реєстрації, Мін`юстом прийнято правомірний наказ від 01.12.2022 № 5363/5 "Про задоволення скарги".

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із рішенням Господарського суду міста Києва від 16.04.2024 у справі № 910/13410/22, ТОВ "Коростенський ЗТ" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове рішення, яким позовну заяву ТОВ "Коростенський ЗТ" задовольнити.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, скаржник вказує, зокрема, на те, що:

- Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не містить правову норму про можливість повторного розгляду/перегляду скарги Мін`юстом, якщо рішення останнього було скасовано;

- Наказ приймався за скаргою особи, яка не була власником спірного нерухомого майна та права якої не було порушено;

- Мін`юст прийняв Наказ на підставі неконституційної норми, що автоматично робить прийняття такого наказу неправомірним, незаконним та неконституційним;

- Мін`юст порушив положення ч. 5 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", прийнявши Наказ поза встановленим граничним 45-денним строком;

- наявність судового спору щодо нерухомого майна виключає можливість розгляду Мін`юстом скарги на дії реєстратора, оскільки це не належить до його повноважень. Отже, Наказ, за наявності судового спору, було прийнято всупереч прямій та забороняючій нормі - абз. 2 п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень";

- вказані правові підстави доводять незаконність Наказу.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2024 (колегія суддів у складі: Демидової А.М. - головуючого, Владимиренко С.В., Шевчук С.Р.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Коростенський ЗТ" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2024 у справі № 910/13410/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.07.2024 задоволено заяву ТОВ "Коростенський ЗТ" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У зв`язку з перебуванням судді Шевчук С.Р., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 910/13410/22 визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: Демидова А.М. - головуючий суддя, судді: Ходаківська І.П., Владимиренко С.В., якою прийнято апеляційну скаргу ТОВ "Коростенський ЗТ" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2024 у справі № 910/13410/22 до свого провадження та призначено її розгляд на 17.09.2024 о 10:20.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.09.2024 у справі № 910/13410/22 відкладено розгляд апеляційної скарги на 24.09.2024 об 11:20.

Позиції учасників справи

Відповідач-2 у відзиві на апеляційну скаргу проти апеляційної скарги заперечує і просить суд апеляційної інстанції відмовити в її задоволенні та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідач-1 у відзиві на апеляційну скаргу проти апеляційної скарги також заперечує і просить суд відмовити в її задоволенні.

Позивач подав до Північного апеляційного господарського суду додаткові пояснення у даній справі.

Відповідач-2, у свою чергу, подав до суду апеляційної інстанції заперечення на додаткові пояснення у даній справі.

Позивач подав до Північного апеляційного господарського суду відповідь на відзив відповідача-2 на апеляційну скаргу.

Відповідач-2 подав до суду апеляційної інстанції заяву про стягнення (розподіл) судових витрат, в якій просить суд стягнути з позивача на користь відповідача-2 витрати на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 50 000,00 грн, а також додаткові пояснення у даній справі.

Явка представників учасників справи

У судове засідання 24.09.2024 з`явились представники позивача, відповідача-2 та третьої особи-1. Представники відповідача-1 та третьої особи-2 в судове засідання не з`явились. Усі учасники справи належним чином повідомлені судом про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги.

Станом на час судового засідання, призначеного на 24.09.2024 об 11:20, клопотань про відкладення зазначеного судового засідання до Північного апеляційного господарського суду не надходило.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що явка представників учасників справи в судове засідання обов`язковою не визнавалась, а нез`явлення в судове засідання представників відповідача-1 та третьої особи-2 не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, враховуючи аргументи апеляційної скарги і доказове наповнення матеріалів справи, колегія суддів вважає за можливе здійснити перегляд оскаржуваного судового акта в апеляційному порядку без участі в судовому засіданні представників відповідача-1 та третьої особи-2.

У судовому засіданні представник позивача (скаржника) вимоги апеляційної скарги підтримав і просив суд її задовольнити.

Представники відповідача-2 та третьої особи-1 проти апеляційної скарги заперечували і просили суд залишити її без задоволення.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

15.01.2020 на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 15.01.2020 № 50661951 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва Чуловським В.А. була проведена державна реєстрація права власності за ТОВ "Коростенський ЗТ" на нежитлове приміщення: частину будівлі головного корпусу площею 4 231,0 кв.м, склади-гаражі площею 781,9 кв.м, загальною площею 5 012,9 кв.м, яке розташоване за адресою: м. Коростень, вулиця Білокоровицьке шосе, будинок 8, з відкриттям у Державному реєстрі прав розділу на зазначений об`єкт нерухомості (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 107) та внесенням відповідного запису про право власності за № 35046012.

18.02.2020 на підставі рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2020 № 51194532, 51196016 приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Надією Сергіївною (далі - Тимошенко Н.С.) внаслідок поділу об`єкта нерухомого майна була проведена державна реєстрація права власності за ТОВ "Коростенський ЗТ" на нежитлове приміщення загальною площею 3 391,4 кв.м та нежитлове приміщення загальною площею 6 299,1 кв.м, яке розташоване за адресою: м. Коростень, вулиця Білокоровицьке шосе, будинок 8, з відкриттям у Державному реєстрі прав розділів на зазначені об`єкти нерухомості (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 107, 107) та внесенням відповідного запису про право власності за № 35544216, 35542820. При цьому запис про право власності за № 35046012 погашено, а розділ № 107 закрито.

02.03.2020 МПП "Мета" звернулось до Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (далі - Колегія) зі скаргою на рішення державного реєстратора, в якій просило:

- невідкладно провести перевірку правомірності прийнятих рішень № 35542820 від 18.02.2020 та № 35544216 від 18.02.2020 державним реєстратором - приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 35542820 від 18.02.2020, прийняте приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С.;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 35544216 від 18.02.2020, прийняте приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С.

Скарга мотивована тим, що:

- МПП "Мета" є власником об`єктів нерухомого майна площею 8 420,4 кв.м за адресою: вул. Білокоровицьке шосе, буд. 8, м. Коростень, Житомирська обл., відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного 20.05.1999 між МПП "Мета" та Українсько-Естонським спільним підприємством "Анастасія", про що 26.07.1999 Коростенським бюро технічної інвентаризації Житомирської обласної ради видано реєстраційне посвідчення та здійснено запис у реєстрову книгу № 1 за реєстровим номером № 67.

- 17.01.2020 з інформаційної довідки від 17.01.2020 за № 196670686 йому стало відомо, що ТОВ "Коростенський ЗТ" 15.01.2020 придбала у Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Геліос" частину предмета іпотеки - частину будівлі головного корпусу (літ. "А"), склади-гаражі (літ. "Г") загальною площею 5 004,9 кв.м, що знаходяться за адресою: Житомирська обл., м. Коростень, вул. Білокоровицьке шосе, 8, на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 15.01.2020, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва Чуловським В.А., зареєстрованого в реєстрі за № 25, без виділення цієї частини в окрему земельну ділянку та присвоєння їй окремого кадастрового номера. Земельна ділянка площею 1,6031 га, яка розташована за адресою: м. Коростень, вул. Білокоровицьке шосе, 8, кадастровий номер :08:000:0103, була викуплена (придбана) МПП "Мета" на прилюдних торгах та 02.12.2013 зареєстровано право власності на неї, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 02.12.2013 № НВ-013.

Таким чином, станом на 18.02.2020 у ТОВ "Коростенський ЗТ" знаходилась у власності частина будівлі головного корпусу (літ. "А"), склади-гаражі (літ. "Г") загальною площею 5 012,9 кв.м, що знаходяться за адресою: Житомирська обл., м. Коростень, вул. Білокоровицьке шосе, 8.

У додаток до скарги надано копії: договору купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного 20.05.1999, акта прийому-передачі від 20.05.1999, реєстраційного посвідчення від 20.05.1999, витягу від 19.08.2014 № 25765141, витягу від 14.12.2017 № 107627012, інформаційної довідки від 27.02.2020 № 202195514, інформаційної довідки від 17.01.2020 № 196670686, скарги від 20.02.2020, довіреності від 20.02.2019.

04.06.2020 Колегією складено Висновок, відповідно до якого Колегія рекомендувала скаргу МПП "Мета" задовольнити в повному обсязі та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2020 № 51194532, 51196016, прийняті приватним нотаріусом Тимошенко Н.С.

Як вбачається зі змісту Висновку, Колегія виходила з того, що приватним нотаріусом Тимошенко Н.С. на підставі оскаржуваних рішень здійснено державну реєстрацію права власності ТОВ "Коростенський ЗТ" на дві нежитлові будівлі площею 3 391,4 кв.м та 6 299,1 кв.м, що утворилися внаслідок поділу об`єкта нерухомого майна - частини будівлі головного корпусу площею 4 231 кв.м та складів-гаражів площею 781,9 кв.м, загальною площею 5 012,9 кв.м, розташованих за адресою: м. Коростень, вул. Білокоровицьке Шосе, буд. 8, Житомирська обл. Таким чином, площа вказаних об`єктів нерухомого майна збільшилася з 5 012,9 кв.м до 9 690,5 кв.м. При цьому, приватним нотаріусом Тимошенко Н.С. здійснено державну реєстрацію прав № 35542820, 35544216 за ТОВ "Коростенський ЗТ" без подання заявником документів, що відповідно до вимог законодавства засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що підтверджують присвоєння об`єктам нерухомого майна адреси. Отже, оскаржувані рішення прийняті приватним нотаріусом Тимошенко Н.С. із порушенням пунктів 1, 2 частини третьої статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", пункту 54 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127 (далі - Порядок № 1127), за наявності підстави для відмови в державній реєстрації прав, визначеної пунктом 5 частини першої статті 24 зазначеного Закону.

16.06.2020 Мін`юстом видано наказ за № 2002/5 "Про задоволення скарги", яким задоволено скаргу МПП "Мета" в повному обсязі; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2020 № 51194532, 51196016, прийняті приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С.; виконання наказу покладено на Департамент нотаріату та державної реєстрації.

У подальшому, постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21 визнано протиправним та скасовано наказ Мін`юсту від 16.06.2020 № 2002/5 "Про задоволення скарги".

Постанова Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21 обґрунтована тим, що оспорюваним наказом скасовано майнове право позивача, яке в подальшому ним реалізоване шляхом укладення договору купівлі-продажу з Товариством з обмеженою відповідальністю "Каро" Фітнес Центр" (далі - ТОВ "Каро" Фітнес Центр"). При цьому, ТОВ "Каро" Фітнес Центр", хоча і набуло права власності за об`єктами нерухомості, однак в силу вимог закону не є тим суб`єктом, який наділений правом оскаржити спірний наказ Мін`юсту, предмет розгляду якого не стосується майнового інтересу такої особи на час розгляду та вирішення скарги. 04.06.2020 ТОВ "Коростенський ЗТ" уклало з ТОВ "Каро" Фітнес центр" договори купівлі-продажу з відстроченням платежу, за якими нерухоме майно було відчужено на користь ТОВ "Каро" Фітнес Центр". Отже, колегія суддів дійшла висновку про те, що Мін`юстом не були належним чином перевірені обставини даної скарги, не були перевірені відомості Державних реєстрів, у результаті чого було неправомірно задоволено скаргу МПП "Мета" за наявності обставин, що зумовлюють обов`язкову відмову в задоволенні скарги, оскільки, виходячи з імперативних приписів п. 2 ч. 8 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", державна реєстрація цього права за іншою особою, ніж зазначена у рішенні, що оскаржується, є підставою для прийняття Мін`юстом рішення про відмову у задоволенні скарги.

У подальшому, Мін`юстом було повторно розглянуто скаргу МПП "Мета" від 28.02.2020, зареєстровану в Мін`юсті 02.03.2020 за № 6912-33-20.

28.09.2022 центральною Колегією Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (далі - центральна Колегія) складено Висновок, відповідно до якого центральна Колегія рекомендувала скаргу МПП "Мета" задовольнити в повному обсязі та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2020 № 51194532, 51196016, прийняті приватним нотаріусом Тимошенко Н.С.

Як вбачається зі змісту вищезазначеного Висновку, центральна Колегія виходила з того, що приватним нотаріусом Тимошенко Н.С. на підставі оскаржуваних рішень здійснено державну реєстрацію права власності ТОВ "Коростенський ЗТ" на дві нежитлові будівлі площею 3 391,4 кв.м та 6 299,1 кв.м, що утворилися внаслідок поділу об`єкта нерухомого майна - частини будівлі головного корпусу площею 4 231 кв.м та складів-гаражів площею 781,9 кв.м, загальною площею 5 012,9 кв.м, розташованих за адресою: м. Коростень, вул. Білокоровицьке Шосе, буд. 8, Житомирська обл. Таким чином, площа вказаних новоутворених об`єктів нерухомого майна внаслідок поділу зазнала суттєвого збільшення з 5 012,9 кв.м до 9 690,5 кв.м, щ свідчить про проведення додаткових будівельних робіт. При цьому, приватним нотаріусом Тимошенко Н.С. здійснено державну реєстрацію прав № 35542820, 35544216 за ТОВ "Коростенський ЗТ" без подання заявником документів, що відповідно до вимог законодавства засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів. Отже, оскаржувані рішення прийняті приватним нотаріусом Тимошенко Н.С. із порушенням пунктів 1, 2 частини третьої статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", пункту 4 частини першої статті 18 зазначеного Закону, частини першої статті 23 вказаного Закону, абзацу першого пункту 12, пункту 54 Порядку № 1127 та підлягають скасуванню.

01.12.2022 Мін`юстом видано наказ за № 5363/5 "Про задоволення скарги", яким задоволено скаргу МПП "Мета" в повному обсязі; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2020 № 51194532, 51196016, прийняті приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С.; виконання наказу покладено на Департамент нотаріату та державної реєстрації.

Не погодившись із зазначеним Наказом, позивач звернувся до суду з позовом у даній справі.

Відповідачі та третя особа-1 проти задоволення позову заперечували, зазначаючи, що скасована спірним Наказом реєстраційна дія вчинена приватним нотаріусом без подання заявником документів, що відповідно до вимог законодавства засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, а тому, відповідно, реєстраційні дії приватного нотаріуса, вчинені з порушенням норм Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", підлягали скасуванню. Щодо строків розгляду скарги, відповідачами зазначено, що скільки такий розгляд відбувався на підставі постанови Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21, а також в Україні строки продовжувались через дію карантину, тому строки розгляду скарги не є порушеними. Вказані учасники справи зазначали, що реєстрація права власності за позивачем є незаконною, оскільки ним не підтверджено право власності на нерухомість, а збільшення площі "поділеного" приміщення удвічі (з 5 012,9 кв.м до 9 690,50 кв.м), за умови нездійснення жодних будівельних робіт, не відповідає суті операції поділу.

Третьою особою-2 в поясненнях зазначалось, що на день розгляду скарги відповідач-2 не був власником нерухомого майна, оскільки продав його за договором від 13.04.2020 ТОВ "Північний лідер". Крім того, ТОВ "Коростенський ЗТ" продано майно ТОВ "Каро "Фітнес Центр", а тому розгляд скарги МПП "Мета" не міг бути здійснений, оскільки стосувався третіх осіб. Нотаріусом наголошено на тому, що реєстраційна дія проведена відповідно до норм закону та поданих документів, оскільки згідно з технічними паспортами відбувся поділ нерухомого майна, а на підтвердження зміни площі надано довідки, видані Асоціацією "Авістор Буд", в яких, зокрема, вказано, що при обстеженні не встановлено самовільних добудов або прибудов, а зміна площі відбулась не у зв`язку із проведенням будівельних робіт.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Положеннями частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулюються Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", який спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації прав урегульовано положеннями статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Як передбачено ч. 1 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" в редакції, чинній до 10.10.2022, рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 37 вказаного Закону Міністерство юстиції України розглядає:

1) скарги на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав;

2) скарги на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України;

3) повідомлення державного реєстратора про виявлений ним факт використання його ідентифікаторів доступу до Державного реєстру прав іншими способами.

Частиною дев`ятою статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" встановлено, що порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 1 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1128 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 1150) (далі - Порядок № 1128), цей Порядок визначає процедуру здійснення Мін`юстом та його територіальними органами розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту (далі - скарги у сфері державної реєстрації).

Пунктом 9 Порядку № 1128 встановлено, що під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:

1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;

2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;

3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;

4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;

5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

Відповідно до п. 13 та п. 14 Порядку № 1128 за результатом розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально колегія формує висновок про те, чи:

1) встановлено наявність порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту;

2) підлягає скарга у сфері державної реєстрації задоволенню (в повному обсязі чи частково (з обов`язковим зазначенням в якій частині) шляхом прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішень, передбачених законом.

За результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації, у тому числі колегіально, Мін`юст чи відповідний територіальний орган приймає рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених законом.

Позивач як на одну з підстав позовних вимог посилався на те, що спірний Наказ було прийнято всупереч п. 4 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", оскільки станом на дату його прийняття - 01.12.2022, спірне нерухоме майно було зареєстроване за ТОВ "Північний лідер", а не МПП "Мета", тобто має місце відсутність порушених прав МПП "Мета".

Суд апеляційної інстанції не погоджується з даними доводами позивача з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" Міністерство юстиції України, його територіальні органи залишають скаргу на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав без розгляду по суті, якщо скаргу подано особою, права якої у зв`язку з оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю у сфері державної реєстрації прав не порушено.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності вбачається, що станом на 28.02.2020 за МПП "Мета" зареєстроване право власності на нежитлову будівлю загальною площею 8 007,9 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 107), що складається зі складських приміщень, розташованих по вул. Білокоровицьке шосе, 8 у м. Коростені. Складовими частинами цього об`єкта нерухомого майна загальною площею 8 007,9 кв.м визначено: - приміщення В загальною площею 3 907,1 кв.м (в-прибудова, в1-прибудова, в2-прибудова, в3-прибудова, в4-прибудова, в5-рампа, в6-рампа, в7-рампа, в8-ганок); - приміщення Д загальною площею 3 268,1 кв.м (д-прибудова, д1-рампа, д3-рампа, д4-ганок); - нежитлова будівля Е загальною площею 832,7 кв.м.

Окрім того, 13.04.2020 між МПП "Мета" (продавець) і ТОВ "Північний лідер" (покупець) укладено договір купівлі-продажу нежитлової будівлі загальною площею 8 007,9 кв.м (РНОНМ: 107), розташованої за адресою: Житомирська обл., Коростенський р-н, Поліська сільська рада, комплекс будівель і споруд № 14; нежитлова будівля, а саме нежитлова будівля складських приміщень, має загальну площу 8 007,9 кв.м і складові частини: приміщення літ."В", загальною площею 3 907,1 кв.м (складається з: в-прибудова, в1-прибудова, в2-прибудова, в3-прибудова, в4-прибудова, в5-рампа, в6-рампа, в7-рампа, в8-ганок); приміщення, складські приміщення, літ. "Д", загальною площею 3268,1 кв. м (складається з: д-прибудова, д1-рампа, д3-рампа, д4-ганок); нежитлова будівля літ. "Е", загальною площею 832,7 кв.м (пункт 1.1); нежитлова будівля із складовими частинами розташована на земельній ділянці площею 2,2966 га за кадастровим номером: :08:000:0140, яка знаходиться у приватній власності продавця та відчужується одночасно.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, сформованого 13.04.2020 за № 206726212, право власності на нежитлову будівлю загальною площею 8 007,9 кв.м (РНОНМ: 107), за адресою: Житомирська обл., Коростенський р-н, Поліська сільська рада, комплекс будівель і споруд № 14, земельна ділянка місця розташування :08:000:0140, зареєстровано 13.04.2020 за ТОВ "Північний лідер". У розділі щодо відомостей про складові частини об`єкта нерухомого майна зазначено: приміщення В загальною площею 3 907,1 кв.м, опис: в-прибудова, в1-прибудова, в2-прибудова, в3-прибудова, в4-прибудова, в5-рампа, в6-рампа, в7-рампа, в8-ганок; приміщення, складські приміщення, Д загальною площею 3 268,1 кв.м, опис: д-прибудова, д1-рампа, д3-рампа, д4-ганок; нежитлова будівля Е загальною площею 832,7 кв.м.

Таким чином, як вбачається з викладеного, дійсно, станом на 01.12.2022 право власності на нежитлову будівлю загальною площею 8 007,9 кв.м (РНОНМ: 107), за адресою: Житомирська обл., Коростенський р-н, Поліська сільська рада, комплекс будівель і споруд № 14, земельна ділянка місця розташування :08:000:0140, зареєстрована 13.04.2020 за ТОВ "Північний лідер".

Разом із тим, ТОВ "Північний лідер" хоча і набуло право власності на об`єкт нерухомості, однак у силу вимог Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не є тим суб`єктом, який наділений правом оскаржити спірний у межах даної справи Наказ Мін`юсту.

Означене нормозастосування викладене в постанові Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21.

Як ще на одну з підстав позову позивач посилався на те, що спірний Наказ не мав прийматись відповідачем-1 на підставі п. 1 ч. 7 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", оскільки Рішенням Конституційного Суду України № 9-р(ІІ)/2022 від 16.11.2022 припис п. 1 ч. 7 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення механізму протидії рейдерству" від 12.05.2022 № 2255-ІХ визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).

Із цього приводу суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" в редакції Закону України № 2255-ІХ від 12.05.2022, який набрав чинності 26.07.2022, у разі задоволення скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав або підтвердження факту використання ідентифікаторів доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав іншими особами Міністерство юстиції України, його територіальні органи приймають рішення про скасування рішення державного реєстратора, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України.

Рішенням Конституційного Суду України № 9-р(ІІ)/2022 від 16.11.2022 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), припис пункту 1 частини сьомої статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 1 липня 2004 року № 1952-IV в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення механізму протидії рейдерству" від 12 травня 2022 року № 2255-ІХ, а саме "скасування рішення державного реєстратора".

Разом із тим, відповідно до п. 2 резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України № 9-р(ІІ)/2022 від 16.11.2022 "Окремий припис пункту 1 частини сьомої статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 1 липня 2004 року № 1952-IV в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення механізму протидії рейдерству" від 12 травня 2022 року № 2255-ІХ, визнаний неконституційним, втрачає чинність через шість місяців з дня ухвалення цього Рішення.

Тобто, виходячи з вищенаведеного, зазначений припис пункту 1 частини сьомої статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" був чинний до 16.05.2023.

Таким чином, станом на момент видачі Мін`юстом спірного наказу № 5363/5 - 01.12.2022, зазначена норма пункту 1 частини сьомої статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" була чинною.

Відтак, доводи позивача про те, що спірний Наказ не мав прийматись відповідачем-1 на підставі п. 1 ч. 7 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", не знайшли свого підтвердження.

Доводи позивача, викладені в апеляційній скарзі, про те, що Наказ прийнято всупереч нормі п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", є необґрунтованими з огляду на таке.

В обґрунтування вищенаведених доводів позивач послався на наявність судових спорів у справах № 906/129/21 та № 906/1079/21, що, на думку скаржника, виключало можливість розгляду Мін`юстом скарги на дії реєстратора.

Відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" Міністерство юстиції України, його територіальні органи залишають скаргу на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав без розгляду по суті, якщо наявна інформація про відкрите за заявою скаржника судове провадження, предметом якого є оскарження тих самих рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації прав.

Утім скаржник - МПП "Мета", не є позивачем у судових справах № 906/129/21 та № 906/1079/21, на які послався позивач.

У зв`язку з викладеним, відсутні підстави для висновку, що Мін`юстом порушено положення п. 3 ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Надаючи оцінку доводам скаржника (позивача) про те, що Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не містить правову норму про можливість повторного розгляду/перегляду скарги Мін`юстом, якщо рішення останнього було скасовано, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає таке.

Як встановлено вище, 02.03.2020 МПП "Мета" звернулось до Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції зі скаргою від 28.02.2020 на рішення державного реєстратора, яка зареєстрована в Мін`юсті 02.03.2020 за № 6912-33-20.

16.06.2020 Мін`юст видав наказ за № 2002/5 "Про задоволення скарги", яким задоволено скаргу МПП "Мета" в повному обсязі; скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 18.02.2020 № 51194532, 51196016, прийняті приватним нотаріусом Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21 наказ Мін`юсту від 16.06.2020 № 2002/5 "Про задоволення скарги" визнано протиправним та скасовано.

Керуючись п. 17 Порядку № 1128, Мін`юст здійснив новий розгляд скарги МПП "Мета" від 28.02.2020 за № 6912-33-20.

За результатами такого нового розгляду, на підставі висновку центральної Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.09.2022 Мін`юст видав наказ від 01.12.2022 за № 5363/5 "Про задоволення скарги" (оспорюваний наказ).

Відповідно до ч. 6 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про: 1) відмову у задоволенні скарги; 2) задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення, зокрема про скасування рішення про державну реєстрацію прав, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатами розгляду скарги (пункт "а").

Відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" процедура розгляду скарги на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту, що здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами, встановлюються Порядком розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 (Порядок № 1128).

Як передбачено п. 13, абз. 1 п. 14 Порядку № 1128, за результатом розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально колегія формує висновок про те, чи:

1) встановлено наявність порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту;

2) підлягає скарга у сфері державної реєстрації задоволенню (в повному обсязі чи частково (з обов`язковим зазначенням в якій частині) шляхом прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішень, передбачених законом.

За результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації, у тому числі колегіально, Мін`юст чи відповідний територіальний орган приймає рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України можуть бути оскаржені до суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 1150 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1128, внаслідок яких Порядок № 1128 викладено в новій редакції. Унаслідок цих змін можливість оскарження у суді рішень, дій або бездіяльності суб`єкта розгляду була передбачена пунктом 17 Порядку № 1128, а пункти 18-19 були виключені.

Так, п. 17 Порядку № 1128 в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 1150 встановлював, що рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України можуть бути оскаржені до суду. У разі скасування судом рішення Міністерства юстиції України про задоволення скарги у сфері державної реєстрації або про відмову в її задоволенні Міністерство юстиції України не пізніше наступного робочого дня з дня надходження судового рішення забезпечує: повторний розгляд скарги у сфері державної реєстрації відповідно до цього Порядку (у разі скасування рішення про відмову в задоволенні скарги у сфері державної реєстрації); внесення відповідних відомостей до реєстрів відповідно до закону (у разі скасування рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації).

У подальшому, постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2020 № 288 "Про внесення змін до Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції" п. 17 Порядку № 1128 викладено в новій редакції, яка передбачала, що рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України можуть бути оскаржені до суду. У разі скасування судом рішення Міністерства юстиції України за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації Міністерство юстиції України забезпечує повторний розгляд такої скарги відповідно до цього Порядку. У разі скасування судом рішення Міністерства юстиції України про задоволення скарги у сфері державної реєстрації Міністерство юстиції України не пізніше наступного робочого дня з дня надходження судового рішення також забезпечує внесення відповідних відомостей до реєстрів відповідно до закону.

Відтак, з наведених нормативних положень слідує, що внесеними Постановою № 288 до пункту 17 Порядку № 1128 змінами Уряд надав можливість Мін`юсту повторно розглядати скаргу у сфері державної реєстрації після скасування у судовому порядку рішення про задоволення цієї скарги.

Крім цього, постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2022 № 696 "Про внесення змін до Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції" внесено зміни до Порядку № 1128, зокрема в п. 17: в абзаці другому слово "повторний" замінено словом "новий"; абзац третій виключено.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.10.2021 у справі № 640/28969/20, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.07.2022, було визнано протиправною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 15.04.2020 № 288 "Про внесення змін до Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції" в частині викладення у новій редакції абз. 2 п. 17 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 1128 від 25.12.2015, наступного змісту: "У разі скасування судом рішення Мін`юсту за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст забезпечує повторний розгляд такої скарги відповідно до цього Порядку".

Шостий апеляційний адміністративний суд у справі № 640/28969/20 погодився з судом першої інстанції, що з урахуванням конституційних приписів та положень Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Мін`юст не уповноважений повторно переглядати скарги, за якими Мін`юстом прийняті рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації, які надалі скасовані судом, що, в свою чергу, дає підстави для висновку, що Кабінет Міністрів України не уповноважений встановлювати правила повторного розгляду таких скарг, оскільки такі повноваження як для Мін`юсту, так і для Кабінету Міністрів України не встановлені Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та не випливають із положень Конституції України.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду погодилась із тим, що надавши Мін`юсту такі повноваження щодо повторного перегляду скарг, Кабінет Міністрів України вийшов за межі своїх повноважень, встановлені Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", допустивши втручання у діяльність судової гілки влади, порушивши принцип поділу влади, оскільки оскаржувані положення спірного акта по суті надають Мін`юсту повноваження ревізувати судові рішення, які набрали законної сили.

Шостий апеляційний адміністративний суд акцентував увагу на тому, що:

- формулювання оскаржуваного положення шляхом зазначення, що у разі скасування судом рішення Мін`юсту за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст забезпечує повторний розгляд такої скарги відповідно до Порядку, фактично нівелює судовий розгляд та позбавляє особу на право ефективного судового захисту;

- надання такого права повторного розгляду скарги порушує приписи абзацу третього ч. 3 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", оскільки по суті допускають повторний розгляд скарги поза межами строків її розгляду;

- структура та послідовність положень статті 37 вказаного Закону також не дають підстав для висновку про наявність у Мін`юсту повноважень повторно переглядати скаргу, за якою ним прийнято рішення, яке скасовано судом;

- серед основних засад судочинства, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України, є обов`язковість рішень суду;

- делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються, що по суті має місце у даному випадку у зв`язку із наданням Мін`юсту права повторного перегляду скарги, за якою прийнято рішення Мін`юсту, яке скасовано судом;

- аналогічні норми містяться у ч. 2 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус судів", яким передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України;

- неодноразово про принцип правової визначеності у своїх справах висловлювався і Конституційний Суд України, зокрема у рішенні, що стосувалось повноважень органів державної влади;

- поряд із цим, ч. 1 ст. 61 Конституції України закріплено принцип "Non bis in idem", відповідно до якого ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення;

- спірна норма оскаржуваного акта фактично надає Мін`юсту право повторно прийняти рішення про притягнення нотаріуса до відповідальності, визначеної скасованим судом рішення Мін`юсту.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 18.05.2023 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.10.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.07.2022 у справі № 640/28969/20 залишено без змін.

Верховний Суд у справі № 640/28969/20 зауважив, що:

- Порядок № 1128 затверджений Кабінетом Міністрів України відповідно до частини дев`ятої статті 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та частини дев`ятої статті 34 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань";

- стаття 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" не передбачає можливості повторного розгляду скарг у сфері державної реєстрації. Навпаки, частина третя цієї норми чітко встановлює, що загальний строк розгляду та вирішення скарги не може перевищувати 45 календарних днів;

- спірними приписами абзацу другого пункту 17 Порядку № 1128 у редакції Постанови № 288 Уряд передбачив повноваження Мін`юсту, які не встановлені Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та які допускають повторний розгляд скарги у сфері державної реєстрації поза межами строків її розгляду, визначених цим Законом;

- більше того, Постановою № 288 Уряд надав Мін`юсту повноваження повторно переглядати скаргу, за якою ним прийнято рішення, яке скасовано судом;

- надавши Постановою № 288 Мін`юсту право повторного розгляду скарг у сфері державної реєстрації, за якою ним прийнято рішення, яке скасовано судом, Кабінет Міністрів України порушив принцип "обов`язковості судового рішення". Більше того, спірні приписи Постанови № 288 не визначають, яку кількість разів Мін`юст відповідно до Порядку № 1128 може розглядати одну і ту ж скаргу у сфері державної реєстрації;

- 15 квітня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв оскаржувану Постанову № 288, якою не тільки розширив повноваження Мін`юсту у процедурі розгляду скарг у сфері державної реєстрації, надавши можливість повторного переглядати скарги, за якими вже прийняті рішення, які скасовані судом, а й яка не узгоджується з приписами Закону України і суперечить основним принципам верховенства права - обов`язковості судового рішення, правової та юридичної визначеності.

Відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відтак рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.10.2021 у справі № 640/28969/20, яким визнано протиправною та нечинною Постанову Кабінету Міністрів України від 15.04.2020 № 288 в частині викладення у новій редакції абз. 2 п. 17 Порядку № 1128, набрало законної сили 12.07.2022.

Крім того, слід зазначити, що із набранням чинності змін до абз. 2 п. 17 Порядку № 1128, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2022 № 696, ці зміни стали нормами Порядку № 1128, а відтак визнання протиправною та нечинною постанови Кабінету Міністрів України від 15.04.2020 № 288 в частині викладення у новій редакції абз. 2 п. 17 Порядку № 1128 має наслідком втрату чинності і змін до абз. 2 п. 17 Порядку № 1128, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2022 № 696.

Таким чином, положення абз. 2 п. 17 Порядку № 1128, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 15.04.2020 № 288, з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2022 № 696, були чинними до моменту набрання законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.10.2021 у справі № 640/28969/20, тобто до 12.07.2022.

У свою чергу, постанова Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21, якою визнано протиправним та скасовано наказ Мін`юсту від 16.06.2020 № 2002/5 "Про задоволення скарги", відповідно до приписів ч. 1 ст. 284 ГПК України набрала законної сили з дня її прийняття - 16.08.2022.

Отже, станом на дату набрання законної сили постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21 положення абз. 2 п. 17 Порядку № 1128 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 15.04.2020 № 288, з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2022 № 696, які передбачали, що у разі скасування судом рішення Мін`юсту за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст забезпечує новий розгляд такої скарги відповідно до цього Порядку, втратили чинність.

Тобто станом на дату набрання законної сили постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 906/344/21 діяли положення п. 17 Порядку № 1128 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 1150, яка передувала редакції, викладеній постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2020 № 288, і яка не передбачала можливості повторного (нового) розгляду скарги у сфері державної реєстрації у разі скасування рішення про задоволення скарги.

Наведене унеможливлювало здійснення Мін`юстом повторного (нового) розгляду скарги МПП "Мета" від 28.02.2020, зареєстрованої в Мін`юсті 02.03.2020 за № 6912-33-20.

Відтак доводи позивача з посиланням на неможливість повторного розгляду/перегляду скарги Мін`юстом, якщо рішення останнього було скасовано, знайшли своє підтвердження саме з підстав неможливості повторного розгляду скарги Мін`юстом у разі скасування рішення про задоволення скарги.

Відсутність у Мін`юсту правових підстав для повторного (нового) розгляду скарги МПП "Мета" від 28.02.2020, зареєстрованої в Мін`юсті 02.03.2020 за № 6912-33-20, є самостійною і достатньою підставою для визнання незаконним і скасування наказу Мін`юсту від 05.12.2022 № 5420/5 "Про задоволення скарги".

З огляду на встановлений судом факт відсутності у Мін`юсту правових підстав для повторного (нового) розгляду скарги, дослідження питання порушення відповідачем-1 при новому розгляді скарги граничного 45-денного строку на розгляд скарги, визначеного ч. 5 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", втрачає правовий сенс, а отже, не має правового значення для правильного вирішення даного спору.

За таких обставин, вимога позивача про визнання незаконним та скасування наказу Мін`юсту від 01.12.2022 за № 5363/5 "Про задоволення скарги", прийнятого на підставі висновку центральної Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.09.2022 за результатами розгляду скарги МПП "Мета" від 28.02.2020, зареєстрованої в Мін`юсті 02.03.2020 за № 6912-33-20, є обґрунтованою та підлягає задоволенню саме з підстав неможливості повторного розгляду скарги в разі скасування судом рішення Мін`юсту, яким задоволено скаргу (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 18.05.2023 у справі № 640/28969/20).

Визнаючи незаконним та скасовуючи наказ Мін`юсту від 01.12.2022 за № 5363/5 "Про задоволення скарги" саме з підстав неможливості повторного розгляду скарги, яка стосувалась скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, колегія суддів вважає за необхідне наголосити на тому, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень є офіційним визнанням і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Тобто, державна реєстрація - це не підстава набуття права власності, а засвідчення державою вже набутого особою права власності, і ототожнювати факт набуття права власності з фактом його державної реєстрації не видається за можливе. При дослідженні обставин існування в особи права власності, необхідним є перш за все встановлення підстави, на якій особа набула таке право, оскільки факт реєстрації права власності є лише елементом юридичного складу, який тягне виникнення права власності, а не є підставою його набуття. Сама по собі реєстрація права не є підставою виникнення права власності, оскільки такої підстави закон не передбачає.

З такими висновками судів попередніх інстанцій погодився Верховний Суд у постанові від 10.05.2018 у справі № 910/15993/16.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що в разі спірних правовідносин щодо права власності на об`єкти нерухомості, які були предметом реєстраційних дій, з урахуванням загальних принципів цивільного законодавства добросовісності та розумності, у даних спірних правовідносинах (у даній справі) не підлягають дослідженню обставини правомірності чи неправомірності укладення цивільно-правових угод, які призвели до зміни особи, яка зазначена у рішенні державного реєстратора, що оскаржується. При цьому існуючий спір про право між заявником скарги (МПП "Мета") та особою, щодо якої проведено державну реєстрацію прав, може бути вирішений виключно в судовому порядку, проте поза межами даного спору.

Аналогічна за змістом правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.10.2022 у справі № 906/344/21.

Саме з підстав неможливості повторного (нового) розгляду скарги у разі скасування рішення про задоволення скарги суд апеляційної інстанції вважає за можливе задовольнити апеляційну скаргу зі скасуванням рішення суду першої інстанції та ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно із ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Статтею 277 ГПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

На підставі встановлених обставин, у зв`язку з неправильним застосуванням норм матеріального права рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2024 у справі № 910/13410/22 підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову повністю.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню.

Судові витрати

Згідно із ч. 14 ст. 129 ГПК України, якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача (п. 2 ч. 1, п. 1 ч. 4 ст. 129 ГПК України).

З урахуванням викладеного, судові витрати, понесені ТОВ "Коростенський ЗТ" у суді першої інстанції, покладаються на відповідачів у рівних частинах, у зв`язку із чим із відповідачів на користь позивача належить стягнути з кожного по 1 240,50 грн судового збору, сплаченого позивачем за подання позовної заяви до суду.

Судові витрати, понесені ТОВ "Коростенський ЗТ" у суді апеляційної інстанції у зв`язку з розглядом судом його апеляційної скарги, з огляду на задоволення цієї апеляційної скарги, також покладаються на відповідачів у рівних частинах.

Таким чином, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню по 1 860,75 грн з кожного в рахунок відшкодування витрат, понесених на оплату апеляційної скарги позивача судовим збором.

У свою чергу, судові витрати, понесені МПП "Мета", підлягають покладенню на МПП "Мета".

Керуючись ст. 74, 126, 129, 269, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" задовольнити.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2024 у справі № 910/13410/22 скасувати.

3. Ухвалити нове рішення.

4. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" задовольнити повністю.

5. Визнати незаконним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 01.12.2022 за № 5363/5 "Про задоволення скарги", прийнятий на підставі висновку центральної Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.09.2022 за результатами розгляду скарги Малого приватного підприємства "Мета" від 28.02.2020, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.03.2020 за № 6912-33-20.

6. Стягнути з Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" (11510, Житомирська область, м. Коростень, вул. Білокоровицьке шосе, 8, ) витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в розмірі 1 240 (одна тисяча двісті сорок) грн 50 коп. та витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 1 860 (одна тисяча вісімсот шістдесят) грн 75 коп.

7. Стягнути з Малого приватного підприємства "Мета" (11500, Житомирська обл., м. Коростень, вул. Шолом-Алейхема, 62, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" (11510, Житомирська область, м. Коростень, вул. Білокоровицьке шосе, 8, ) витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в розмірі 1 240 (одна тисяча двісті сорок) грн 50 коп. та витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 1 860 (одна тисяча вісімсот шістдесят) грн 75 коп.

8. Судові витрати, понесені Малим приватним підприємством "Мета", покласти на Мале приватне підприємство "Мета".

9. Доручити Господарському суду міста Києва видати відповідні накази.

10. Матеріали даної справи повернути до місцевого господарського суду.

11. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту.

У зв`язку з тривалими повітряними тривогами повний текст постанови складено та підписано - 01.10.2024.

Головуючий суддя А.М. Демидова

Судді І.П. Ходаківська

С.В. Владимиренко