ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

27.09.2024м. ДніпроСправа № 904/4244/24

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Дичко В.О., розглянувши заяву Дніпровської міської ради про забезпечення позову та додані до неї матеріали у справі №904/4244/24

за позовом Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп.Дмитра Яворницького, буд. 75, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21, кв. 49, )

про відшкодування збитків

Суддя Дичко В.О.

СУТЬ СПОРУ:

Дніпровська міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" про стягнення збитків у розмірі 400 359,80 гривень.

Судові витрати просить покласти на відповідача.

В обґрунтування позовної вимоги позивач зазначає, що в житловому будинку літ. Б-5 у цокольному поверсі розташоване нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м, власником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ", що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. На прибудинковій території впритул до вказаного нежитлового приміщення Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" ведуться земляні та будівельні роботи, без оформлення відповідної дозвільної документації.

Унаслідок такого будівництва в житловому багатоквартирному будинку з`явилися ознаки деформації, що свідчить про загрозу виникнення аварійної ситуації у випадку, якщо будівельні роботи не будуть зупинені.

Разом з позовною заявою Дніпровською міською радою подана заява про забезпечення позову, в якій просить:

- заборонити державним реєстраторам, Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" () та будь-яким особам вчиняти будь-які дії (купівля-продаж, міна, найм, виділ часток та інше) по відчуженню, реалізації, передачі іншим особам та переоформленню документів на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення № 2 (РНОНМ 01), м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд 19/21;

- накласти арешт на нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ"(), а саме: нежитлове приміщення № 2 (РНОНМ 01), м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21;

- заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" () та будь-яким особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, що розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, в районі буд. 19/21.

В обґрунтування зазначених у заяві про забезпечення позову вимог Дніпровська міська рада вказує, що протоколом міської комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Дніпровської міської ради від 16.08.2024 № 45 вирішено:

1) невідкладно зупинити виконання будівельних робіт у районі буд. 19/21 по вул.Володимира Вернадського у м. Дніпрі;

2) невідкладно заборонити будь-яким особам виконання будівельних робіт у районі буд.19/21 по вул. Володимира Вернадського у м. Дніпрі;

3) Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради невідкладно усунути наслідки здійснення самовільних будівельних робіт в підвальних приміщеннях буд. 19/21 по вул. Володимира Вернадського у м. Дніпрі шляхом закопування ґрунту до підпірних стін будинку з метою відновлення опору та несучих спроможностей фундаменту.

Як зазначає Дніпровська міська рада, вимоги вказаного протоколу Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" ігноруються, будівельні та земляні роботи продовжуються.

Ураховуючи зазначене, Дніпровська міська рада просить застосувати такій захід забезпечення позову, як заборона Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" та будь-яким особам виконувати будівельні роботи на земельній ділянці, що розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, в районі буд. 19/21.

Крім цього, Дніпровська міська рада вказує, шо звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою майнового характеру - стягнення збитків. У випадку подальшого порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" правил благоустрою Дніпровською міською радою будуть понесені додаткові збитки у зв`язку з ліквідацією наслідків таких порушень, що призведе до необхідності додаткового звернення до суду/збільшення позовних вимог.

Також Дніпровська міська рада посилається на те, що можлива перереєстрація права власності на вищезазначене нежитлове приміщення. Це може покласти на Дніпровську міську раду тягар подальшого поновлення своїх порушених прав шляхом звернення з позовною заявою до осіб, які наразі не залучені до участі в даній справі, що спричинить додаткові витрати для відновлення порушених прав. Тому заборона вчиняти дії щодо здійснення реєстраційних дій на час вирішення справи забезпечить можливість поновлення прав Дніпровської міської ради до набрання законної сили судовим рішенням.

Розглянувши подану Дніпровською міською радою заяву про забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п.п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується:

- накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

- забороною відповідачу вчиняти певні дії;

- забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Відповідно до ч. 3 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

Зі змісту п. 1 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову, як накладення арешту на майно або грошові кошти, суд має виходити з того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватись та розпоряджатись майном або грошовими коштами, а тому може застосуватись у справі, у якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (іншого речового права) на майно, витребування (передачу) майна або про стягнення грошових коштів.

Під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

У п.п. 47-48 постанови від 24.04.2024 у справі № 754/5683/22 Велика Палата Верховного Суду вказала, що при розгляді заяви про забезпечення позову ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3)співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами.

Наявність або відсутність підстав для забезпечення позову суд вирішує в кожній конкретній справі з урахуванням установлених фактичних обставин такої справи та загальних передумов для вчинення відповідної процесуальної дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (п. 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 16.02.2021 у справі № 910/16866/20, від 15.04.2021 у справі № 910/16370/20.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту.

Предметом позову є стягнення збитків у розмірі 400 359,80 грн, спричинених самочинним будівництвом.

У випадку подальшого порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" правил благоустрою Дніпровською міською радою будуть понесені додаткові збитки у зв`язку з ліквідацією наслідків таких порушень, що призведе до необхідності додаткового звернення до суду/збільшення позовних вимог.

З огляду на це, беручи до уваги ігнорування Товариством з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" рішення протоколу міської комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Дніпровської міської ради від 16.08.2024 №45, господарський суд дійшов висновку про необхідність застосувати заходи забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам, Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" та будь-яким особам вчиняти будь-які дії (купівля-продаж, міна, найм, виділ часток та інше) по відчуженню, реалізації, передачі іншим особам та переоформленню документів на нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21; накладення арешту на вищевказане нерухоме майно, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" на праві власності; заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" та будь-яким особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, в районі буд. 19/21.

Невжиття цих заходів забезпечення позову до вирішення справи по суті й набрання законної сили судовим рішенням може істотно ускладнити в разі задоволення позовної вимоги поновлення порушених прав та інтересів, за захистом яких Дніпровська міська рада звернулась до суду, призвести до зміни власника нерухомого майна та вплинути на виконання такого рішення.

Подібний за змістом правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 490/6312/19, від 21.12.2020 у справі № 487/5726/19.

Також за правовим висновком, викладеним у п. 24 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2023 у справі №905/448/22, виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язане з обставинами наявності у боржника присудженої до стягнення суми заборгованості. Заборона відчуження або арешт майна, які накладаються судом для забезпечення позову про стягнення грошових коштів, мають на меті подальше звернення стягнення на таке майно у разі задоволення позову.

При цьому арешт нерухомого майна не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Можливість накладення арешту на майно, не обмежуючись грошовими коштами відповідача, в порядку забезпечення позову у спорі про стягнення грошових коштів є для позивача додатковою гарантією того, що рішення суду у разі задоволення позову буде реально виконане та позивач отримає задоволення своїх вимог.

Крім того, у разі задоволення позову у справі про стягнення грошових коштів боржник матиме безумовну можливість розрахуватись із позивачем, за умови наявності у нього грошових коштів у необхідних для цього розмірах, без застосування процедури звернення стягнення на майно боржника.

Аналогічний правовий висновок про те, що у справах, де предметом спору є стягнення грошових коштів, накладення арешту на нерухоме майно є належним видом забезпечення позову, викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18, постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.06.2022 у справі № 908/2382/21.

Ненакладення арешту на нерухоме майно відповідача та незастосування заборон вчиняти певні дії в подальшому унеможливить виконання судового рішення, що, у свою чергу, призведе до порушення принципу обов`язковості судового рішення, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України.

Отже, накладення арешту на належне Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" на праві власності нерухоме майно та застосування заборон вчиняти певні дії будуть співмірними заходами забезпечення позову про стягнення грошових коштів.

З урахуванням вищевикладеного, матеріалами заяви про забезпечення позову підтверджено існування реальної загрози ефективному захисту порушених інтересів Дніпровської міської ради у випадку незастосування заходів забезпечення позову. Такі заходи є достатніми, адекватними та співмірними до заявленої позовної вимоги.

Крім того, суд бере до уваги, що продовження будівельних робіт може призвести до незворотних наслідків у вигляді пошкодження житлового багатоквартирного будинку, що призведе до необхідності додаткового звернення до суду/збільшення позовних вимог.

Отже, невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або унеможливити виконання рішення суду про стягнення з відповідача грошових коштів та судових витрат у випадку задоволення позовної вимоги Дніпровської міської ради.

Частиною 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України визначено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Наразі суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає заявлені Дніпровською міською радою заходи забезпечення позову обґрунтованими, адекватними та співмірними з позовною вимогою та такими, що забезпечують збалансованість інтересів сторін.

Керуючись статтями 86, 136-140, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву Дніпровської міської ради про забезпечення позову - задовольнити повністю.

2. Заборонити державним реєстраторам, Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" () та будь-яким особам вчиняти будь-які дії (купівля-продаж, міна, найм, виділ часток та інше) по відчуженню, реалізації, передачі іншим особам та переоформленню документів на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21.

3. Накласти арешт на нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" (), а саме: нежитлове приміщення № 2 загальною площею 158,6 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) за адресою: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21.

4. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" () та будь-яким особам здійснювати будівельні роботи на земельній ділянці, що розташована за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, в районі буд. 19/21.

Стягувач: Дніпровська міська рада (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп. Дмитра Яворницького, буд. 75, )

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМІЛВ" (49000, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21, )

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, набирає законної сили з дати її постановлення та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження".

Дата набрання ухвалою законної сили - 27.09.2024.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить три роки - до 27.09.2027.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню незалежно від пред`явлення до примусового виконання.

Учасники судового процесу мають право звернутися до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову повністю чи частково.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя В.О. Дичко