ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

23 вересня 2024 року м. ХарківСправа № 922/875/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

при секретарі судового засідання Махлай Б.В.

за участю представників учасників процесу:

позивача за первісним позовом: Квіцінська А.І., адвокат, довіреність № 01-46/8226 від 20.12.2023 р.,

відповідача за первісним позовом: не з`явився,

розглянувши клопотання відповідача за первісним позовом про заміну одного заходу забезпечення позову іншим (вх. № 9587 від 11 квітня 2024 року), у справі

за первісним позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго», м. Харків,

до Товариства з обмеженою відповідальністю «РІАЛ СЕРВІС», м. Харків,

про стягнення коштів

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛ СЕРВІС", м. Харків,

до Акціонерного товариства "Харківобленерго", м. Харків,

про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Акціонерне товариство "Харківобленерго", звернувся до Господарського суду Харківської області із первісною позовною заявою до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛ СЕРВІС", про стягнення коштів у розмірі 28 130 266,54 грн. за необліковану електричну енергію. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 24 березня 2023 року прийнято первісний позов до розгляду та відкрито провадження у справі з призначенням підготовчого засідання у справі. 18 квітня 2023 року, ухвалою Господарського суду Харківської області, прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов (вх. № 9200 від 14 квітня 2023 року) Товариства з обмеженою відповідальністю «РІАЛ СЕРВІС» до Акціонерного товариства «Харківобленерго» про визнання протиправним та скасування рішення, оформленого протоколом № 3 засідання комісії з розгляду актів про порушення Мереф`янського РРЕ АТ «Харківобленерго» від 22 лютого 2022 року. Об`єднано вимоги за зустрічним позовом (вх. № 9200 від 14 квітня 2023 року) в одне провадження з первісним позовом у справі № 922/875/23.

11 квітня 2024 року від відповідача за первісним позовом надійшло клопотання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим (вх. № 9587). У клопотанні зазначається, що на момент розгляду заяви позивача про забезпечення позову суд був позбавлений можливості встановити дійсний обсяг майна, що належить відповідачу, а також його вартість, що надавало б можливість накласти арешт лише на те майно, вартість та обсяг якого не перевищує ціну позову. Як зазначає відповідач, задля не порушення принципу співмірності є необхідність у заміні одного заходу забезпечення позову іншим та частковому скасуванні заходів забезпечення позову, у зв`язку з проведенням оцінки вартості майна. У зв`язку із чим, відповідач надає можливість суду визначити конкретний перелік майна, із урахуванням співмірності, для забезпечення позовних вимог. Крім того, відповідач посилається на той факт, що заходи забезпечення позову перешкоджають господарській діяльності, а саме: основним видом діяльності ТОВ «Ріал Сервіс» є надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. За своїм основним видом діяльності через те, що на всі рахунки ТОВ «Ріал Сервіс» накладено арешт, останній не може виконувати зобов`язання по договорам оренди щодо сплати комунальних платежів.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11 квітня 2024 року відкладено вирішення клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "РІАЛ СЕРВІС» про заміну одного заходу забезпечення позову іншим (вх. № 9587 від 11 квітня 2024 року) до повернення матеріалів справи № 922/875/23 з Національного наукового центру «Харківський науково-дослідний інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

17 вересня 2024 року, ухвалами Господарського суду Харківської області, поновлено провадження у справі № 922/875/23 у зв`язку із поверненням матеріалів справи № 922/875/23 з Національного наукового центру «Харківський науково-дослідний інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України разом із висновком експертів та прийнято до розгляду клопотання відповідача за первісним позовом про заміну одного заходу забезпечення позову іншим (вх. № 9587 від 11 квітня 2024 року) з призначенням до розгляду клопотання на 23 вересня 2024 року (в період з 18 по 20 вересня 2024 року суддя-доповідач Калініченко Н.В. перебувала у відпустці).

20 вересня 2024 року до суду від позивача за первісним позовом надійшли заперечення (вх. № 23780) на клопотання відповідача за первісним позовом про заміну одного заходу забезпечення позову іншим.

Розглянувши означене клопотання, суд прийшов до наступного висновку.

Порядок заміни одного заходу забезпечення позову іншим врегульовано в національному законодавстві у ст. 143 ГПК України, відповідно до положень ч. 1 якої за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим. Питання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим вирішується судом в судовому засіданні; при вирішенні питання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим обов`язковим є надання оцінки обґрунтованості необхідності здійснення такої заміни, здатності саме того заходу, на який заявник просить замінити вжитий судом, забезпечити фактичне виконання рішення суду у разі задоволення позову, наявності зв`язку цього заходу забезпечення позову з предметом позову у справі, співмірності заходу з заявленими позовними вимогами, збалансованості інтересів учасників справи. Саме на заявника відповідного клопотання покладається тягар доведення необхідності здійснення заміни вжитого судом заходу забезпечення позову іншим, отже здатності саме такого заходу реально забезпечити задоволення вимог позивача, у разі задоволення позову. Крім того, в силу наведених норм суд зазначає, що заміна одного заходу забезпечення позову іншим полягає саме в зміні виду заходу забезпечення в межах, визначених частиною 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України.

По-перше, суд звертає увагу, що подаючи таке клопотання, відповідач за первісним позовом фактично намагається здійснити перегляд постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07 серпня 2023 року. Зокрема, КГС ВС змінив ухвалу Господарського суду Харківської області від 28.03.2023 у справі № 922/875/23, виклавши пункти перший та другий її резолютивної частини у такій редакції: «Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Ріал Сервіс", які знаходяться на всіх рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю "Ріал Сервіс" в усіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, та на майно, яке належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Ріал Сервіс", у межах ціни позову 28 130 266,54 грн».

Верховний Суд виходив з того, що суд першої інстанції правильно зазначив, що за умови неможливості встановити достатність чи недостатність грошових коштів, що належать відповідачу і знаходяться на всіх його рахунках в усіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, для задоволення вимог про стягнення 28 130 266,54 грн доцільно накласти арешт на майно відповідача саме у межах суми, яка була б достатньою для такого стягнення у випадку недостатності арештованих грошових коштів, тобто лише в межах різниці між сумами ціни позову та арештованих грошових коштів. При цьому, колегія суддів враховувала, що відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 911/1695/18, обов`язкового з`ясування при вжитті заходів забезпечення позову вартості майна, на яке судом накладається (в порядку вжиття таких заходів) арешт, процесуальним законом не передбачено. Відтак за змістом наведених вище правових позицій Верховного Суду обставини щодо вартості та переліку майна, на яке має бути накладений арешт для покриття різниці між сумами ціни позову та арештованих грошових коштів, також мають встановлюватися на стадії виконання судового рішення. З огляду на викладене, в постанові колегія суддів виснувала про те, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на грошові кошти та майно відповідача в межах ціни позову, однак, не врахувавши вимог щодо співмірності таких заходів, через відсутність в матеріалах справи інформації про розмір грошових коштів, які перебувають на рахунках у відповідача на час забезпечення позову та про вартість нерухомого майна відповідача, яка може покривати різницю між ціною позову та арештованими грошовими коштами.

Тобто, Верховний Суд прийшов до висновку, що накладення арешту на грошові кошти та майно, в межах ціни позову, є доцільним, адекватним та співмірним заходом забезпечення позову. Подальший вибір об`єктів нерухомого майна, у випадку можливого задоволення позову і, відповідно, під час виконання рішення недостатності грошових коштів на рахунку відповідача має здійснюватися в межах виконавчого провадження, адже суд не зобов`язаний в ухвалі здійснювати вибір певних об`єктів нерухомого майна з поміж інших.

Таким чином, задоволення клопотання відповідача призведе фактично до перегляду постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07 серпня 2023 року у цій справі (№ 922/875/23), що є категорично неприпустими. Такими правами суд першої інстанції не наділений.

По-друге, задоволення клопотання відповідача фактично призведе не до заміни заходів забезпечення позову, а до їх часткового скасування, адже постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07 серпня 2023 року у цій справі (№ 922/875/23) змінено ухвалу Господарського суду Харківської області від 28.03.2023 та накладено арешт на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Ріал Сервіс", та на майно, яке належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Ріал Сервіс", у межах ціни позову 28 130 266,54 грн. В свою чергу, у клопотанні відповідач просить змінити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на конкретно визначене майно, відповідно скасувавши арешт на грошові кошти, що є недопустимим, враховуючи відсутність належного обґрунтування у відповідній частині.

Суд констатує про те, що відповідачем не представлено доказів наявності на його рахунках коштів, достатніх для виконання рішення суду, в межах ціни позову, у випадку можливого задоволення такого позову. Суд погоджується з позивачем за первісним позовом в цій частині, що фактично відповідач просить скасувати заходи забезпечення позову в частині накладення арешту грошових коштів та визначити конкретний перелік майна, на який має бути накладено арешт. При цьому, враховуючи що позивачем за первісним позовом подано майновий позов, то, відповідно, виконання можливого судового рішення про задоволення позову первинно (пріоритетно) має відбувати шляхом стягнення (сплати) відповідних коштів, а не застосування процедури продажу майна у межах виконавчого провадження.

По-третє, суд звертає увагу, що конкретні об`єкти нерухомого майна, на які просить накласти відповідач арешт, знаходяться під іпотекою. Наприклад, відповідно до інформації з ДРРП на нерухоме майна та їх обтяжень № 368970125 від 07.03.2024 року нежитлові приміщення підвалу, 1-:-3 поверхів нежитлової будівлі літ.«2-4» заг.пл.3856,8кв.м.; підвалу, 1-:-4 поверхів нежитлової будівлі літ.«3-5» заг.пл.12140,2кв.м.; нежитл.буд. літ.«4-4» заг.пл.8686,9 кв.м., літ.«4-1", заг.пл.955,4кв.м. перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018 року); нежитлові приміщення 4-го поверху № 1-10, 10а, 11, 11а, 12-15, 15а, 16-26, 26а, 26б, 26в, 26г, 26 д, 27, 27а, XVII, XVIII в літ. «2-4», загальною площею 1017,3 кв.м перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018 року); нежитлова будівля літ. «Б-1», загальною площею 304,5 кв.м. перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018); будівля, нежитлові будівлі: літ. «10-1» загальною площею 1166,8 кв. м, літ. «11-4» загальною площею 4774,1 кв. м, літ. «11-1» загальною площею 144,5 кв. м, «11-2» загальною площею 162,7 кв. м. перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018 року); нежитлові будівлі: літ. «6-1», загальною площею 628,4 кв. м, літ. «8-2», загальною площею 793,1 кв. м., літ. «4-1», загальною площею 47,3 кв. м, літ. «16-1», загальною площею 70,8 кв. м, літ. «26-1» загальною площею 76,2 кв. м. перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018 року); нежитлові будівлі: літ. «13-2» загальною площею 477,1 кв. м, літ. «24-1» загальною площею 148,2 кв. м перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018 року); нежитлові будівлі: літ. «15-1», заг. пл. 140,9 кв. м, літ. «17-1», заг. пл. 212,0 кв. м, літ. «18-1», заг. пл. 127,5 кв. м, літ. «19-1», заг. пл. 283,0 кв. м, літ. «20-1», заг. пл. 166,5 кв. м, літ. «22-1» заг. пл. 161,8 кв. м літ. «23-1» заг. пл. 188,7 кв. м, літ. «25-1» заг. пл. 1144,0 кв. м, літера «25-1» заг. пл. 314,4 кв. м. перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018 року); нежитлові будівлі виробничо-складського комплексу перебувають в іпотеці у ПАТ «КОННЕКТОР» (строк виконання основного зобов`язання: 01.01.2018 року).

Тобто, об`єкти нерухомого майна, на які відповідач просить накласти арешт, знаходяться під іпотекою, строки виконання за основними зобов`язаннями по яким вже настали, що свідчить про можливість в будь-який момент іпотекодавцем здійснити звернення стягнення на предмет іпотеки. Крім того, навіть за умови накладення арешту на це майно, іпотека має пріоритетний характер поміж іншими обтяженням майна, що може свідчити про подальшу неможливість виконання можливого рішення суду про задоволення позову. Крім того, відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань АТ «КОННЕКТОР» (іпотекодержатель) перебуває в процедурі банкрутства (судове рішення про порушення провадження у справі про банкрутство юридичної особи від 01.02.2024 № 922/5289/23 Господарський суд Харківської області, дата набрання чинності: 01.02.2024), що свідчить про наявність ризиків негайного звернення стягнення на предмет іпотеки задля задоволення вимог кредитора в межах справи про банкрутство.

Крім того, відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань кінцевим бенефіціарним власником АТ «КОННЕКТОР», що є іпотекодержателем майна ТОВ «РІАЛ СЕРВІС», на яке останній просить накласти арешт, та кінцевим бенефіціарним власником і єдиним учасником (засновником) відповідача (ТОВ «РІАЛ СЕРВІС) є одна і та сама особа ОСОБА_1 , що свідчить про пов`язаність цих двох юридичних осіб і вказує на наявність додаткових ризиків можливого здійснення дій з нерухомим майном, що буде спрямоване не невиконання рішення суду.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідачем за первісним позовом не обґрунтовано необхідності здійснення такої заміни заходів забезпечення позову, а також здатності саме того заходу, на який заявник просить замінити вжитий судом, забезпечити фактичне виконання рішення суду у разі задоволення позову, що зумовлює відмову у задоволенні поданого клопотання.

Керуючись статтями 6, 42, 143, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача за первісним позовом, Товариства з обмеженою відповідальністю «РІАЛ СЕРВІС», про заміну одного заходу забезпечення позову іншим (вх. № 9587 від 11 квітня 2024 року).

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду відповідно до статей 255-257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 Перехідних положень кодексу.

Ухвалу підписано "24" вересня 2024 р.

Суддя Н.В. Калініченко

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.