ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

25.09.2024 Справа №905/949/24

Господарський суд Донецької області у складі судді Лейби М.О., за участі секретаря судового засідання Ісмаілової М.Я., розглянувши у судовому засіданні справу

за позовною заявою: ОСОБА_1 , м.Київ

до відповідача -1: Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній Хліб, м.Дружківка, Донецька область

до відповідача -2: Дружківської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області відділ з питань державної реєстрації, м.Дружківка, Донецька область

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -1 ОСОБА_2 , м.Київ та Товариства з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA, м.Варшава, Польща

про спонукання виконати певні дії

Представники:

від позивача: не з`явився

від відповідача -1: не з`явився

від відповідача -2: не з`явився

від третіх осіб: не з`явилися

Суть справи:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній Хліб, Дружківської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області відділ з питань державної реєстрації, про спонукання вчинити певні дії, а саме:

- визнати припиненими трудові відносини ОСОБА_1 на посаді директора Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній хліб з 24.06.2024;

- зобов`язати Дружківську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області відділ з питань державної реєстрації виключити є Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній хліб з 24.06.2024.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач, як директор відповідача-1 звернувся до товариства в особі його учасників із заявою про звільнення з посади та скликання позачергових загальних зборів для вирішення питання про припинення трудових відносин, однак загальні збори товариства не відбулись через неявку учасників товариства, у зв`язку з чим позивач просить визнати трудові відносини з відповідачем-1 припиненими та виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відомості про керівника відповідача-1, яким значиться позивач.

Ухвалою від 15.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 13.08.2024. Залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -1 ОСОБА_2 та Товариство з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA.

24.07.2024 через підсистему Електронний суд до суду від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи оригіналів документів.

19.08.2024 до суду від третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача -1 ОСОБА_2 надійшли письмові пояснення у справі, в яких останній зазначає, що був засновником Товариства з обмеженою відповідальністю PRO-NOVA до 06.12.2021. Так, 06.12.2021 здійснив відчуження частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю PRO-NOVA на користь ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . У зв`язку із викладеним вище, з 06.12.2021 ОСОБА_2 не є кінцевим бенефіціарним власником Товариства з обмеженою відповідальністю PRO-NOVA, а тому не має впливу на діяльність Товариства з обмеженою відповідальністю PRO-NOVA та не здійснює реалізацію його прав як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній Хліб, що в свою чергу виключає можливість порушення ним прав Позивача.

Ухвалою від 21.08.2024 підготовче засідання відкладено на 02.09.2024 року о 10:30 год.

26.08.2024 через підсистему Електронний суд до суду від представника позивача надійшло клопотання в якому останній висловив позицію щодо залучення третіх осіб до участі у справі та просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та провести розгляд справи 02.09.2024 о 10:30 без участі представника позивача по наявних матеріалах справи.

Надані документи долучені до матеріалів справи.

Відповідачі не скористалися своїм правом на подання заперечень щодо позову, відзивів на позовну заяву до суду не подали.

Ухвалою від 02.09.2024 за результатами підготовчого засідання закрито підготовче засідання та справу призначено до розгляду по суті в судовому засіданні 25.09.2024.

25.09.2024 від представника позивача надійшло клопотання в якому останній просить суд провести подальший розгляд справи без участі позивача та його представника.

Інші учасники справи своїм правом на участь в судовому засіданні 25.09.2024 не скористались.

Про розгляд справи сторони та треті особи були повідомлені своєчасно та належним чином. Копії процесуальних документів (ухвал суду) були надіслані на поштові та електронні адреси сторін, до електронних кабінетів в системі "Електронний суд", а також розміщені в Єдиному державному реєстрі судових рішень, що у силу статей 2, 4 Закону "Про доступ до судових рішень" свідчить про наявність додаткової можливості учасників справи ознайомитись із судовими рішеннями.

Електронні примірники ухвал були доставлені на електронні скриньки згідно із відповідними довідками про доставку, сформованими в автоматизованій системі бази даних «Діловодство господарського суду».

Крім того, на офіційному веб-сайті Господарського суду Донецької області веб-порталу «Судова влада України» у розділі "Новини" розміщено відповідне повідомлення про наявність судового провадження у цій справі.

При цьому суд враховує, що явка представників сторін у судові засідання обов`язковою не визнавалася, про що судом безпосередньо доводилось до відома сторін в ухвалах суду.

Згідно приписів статті 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

З огляду на те, що під час розгляду справи судом було створено сторонам необхідні умови для доведення фактичних обставин справи, зокрема, було надано достатньо часу для реалізації кожним учасником спору своїх процесуальних прав, передбачених статтями 42, 46 ГПК України, належне повідомлення сторін про розгляд справи, враховуючи, що явка учасників справи не визнавалася судом обов`язковою, а участь у засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, зважаючи на наявність у матеріалах справи доказів, необхідних і достатніх для вирішення спору по суті, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними матеріалами за відсутністю повноважних представників учасників судового процесу, які не з`явились.

При цьому, суд враховує приписи статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України, за якими своєчасний розгляд справи є одним із завдань судочинства, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права кожного на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд

встановив:

Відповідно до інформації, наявної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідач -1 Товариство з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» () зареєстроване 05.04.2021 відповідно до законодавства України, номер державної реєстрації 000001721; керівник ОСОБА_1 , засновник Товариство з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA, Польща, Варшава, кінцевий бенефіціарний власник ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 призначено керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» за рішенням учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» Товариства з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA №2 з 21.05.2022.

21.05.2022 ТОВ «Домашній хліб» видано наказ №21/05-22-к «про вступ до посади», згідно з яким на підставі рішення №2 єдиного засновника ТОВ «Домашній хліб» від 20.05.2022 та поданої заяви ОСОБА_5 приступає до виконання обов`язків директора ТОВ «Домашній хліб» з 21.05.2022 на умовах повного робочого тижня та оплатою праці пропорційно відпрацьованому часу з посадового окладу.

У підготовчому засіданні 13.08.2024 представниця позивача надала усні пояснення про те, що позивач ОСОБА_1 здійснював керівництво ТОВ "Домашній Хліб" на підставі рішення учасника товариства, трудовий договір не укладався.

Відповідно до пункту 7.1. Статуту Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» вищим органом управління Товаристава є Загальні збори учасників Товариства.

Вищим органом Товариства є директор Товариства (пункт 7.2. Статуту).

Відповідно до пункту 8.1. Статуту вищим органом управління Товариства є Загальні збори учасників Товариства (надалі Загальні збори). Загальні збори мають право приймати рішення по будь-якому питанню діяльності Товариства, внесеному до порядку денного Зборів у порядку встановленому цим Статутом та законодавством України.

Згідно з пунктом 8.3. Статуту до виключної компетенції Загальних зборів належить, в тому числі, обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства.

У пункті 9.1.1. Статуту зазначено, що виконавчий орган Товариства є одноособовим в особі директора Товариства (надалі директор).

Пунктом 8.5. Статуту визначено, що Загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених чинним законодавством України на момент їх скликання, а також у випадках, зокрема, з ініціативи виконавчого органу товариства.

Про проведення Загальних зборів учасники Товариства повідомляються відповідним повідомленням (поштовим, засобами телефонного або інтернет зв`язку, або у будь-який інший спосіб), з обов`язковим зазначенням у повідомленні міста та часу проведення Загальних зборів, орієнтовного порядку денного. Про проведення загальних зборів кожен учасник Товариства має бути повідомлений не менше як за 30 днів до дати проведення Загальних зборів.

21.05.2024 засобами поштового зв`язку позивач звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб», учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» Товариства з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA та бенефіціарного власника Товариства ОСОБА_2 із заявою від 21.05.2024, в якій просив звільнити його з посади директора товариства з 24.06.2024, у зв`язку із неможливістю виконання функцій виконавчого органу, через невиконання Загальними зборами умов пункту 9.14 Статуту Товариства, на підставі ст.ст.36, 38 Кодексу законів про працю України, пункту 9.5. Статуту.

Також 21.05.2024 засобами поштового зв`язку позивачем направлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб», учаснику Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» Товариству з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA та бенефіціарному власнику Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» ОСОБА_2 повідомлення про проведення 22.06.2024 загальних зборів учасників товариства (вих.№21/05/24 від 21.05.2024) з наступним порядком денним: 1. Про звільнення директора з займаної посади з 24.06.2024; 2. Про обрання нового директора ТОВ «Домашній хліб»; 3. Про проведення, забезпечення проведення державної реєстрації змін в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, шляхом зміни (оновлення) інформації про директора (керівника) ТОВ «Домашній хліб» відповідно до норм чинного законодавства України».

До матеріалав справи позивачем додані оригінали поштових квитанцій АТ «Укрпошта» в якості доказів направлення вищенаведених документів.

У зв`язку з неявкою учасника Товариства, загальні збори не було проведено, рішення не прийнято, та позивачем надіслано протокол №22/06/24 про не проведення загальних зборів учасників Товариства 22.06.2024.

Отже, позивач стверджує, що відповідачем -1 не здійснено дій, спрямованих на вирішення питання про звільнення позивача з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб», чим було порушено охоронювані законом права позивача.

Наведене стало підставою для звернення з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам суду виходить з такого:

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється.

Статтею 16 Цивільного кодексу України, положення якої кореспондуються з положеннями статті 20 Господарського кодексу України, передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Названими нормами матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 28.05.2020 по справі №910/7164/19, для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка на її думку порушує її права й охоронювані законом інтереси.

Позовні вимоги про визнання трудових правовідносин припиненими, або про звільнення, або про припинення трудових правовідносин та/або правовідносин представництва у такому спорі спрямовані насамперед на припинення правовідносин з управління, які існують між директором та товариством. Вказана позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду від 06.09.2023 у справі № 127/27466/20.

За загальним правилом створення (обрання) виконавчого органу товариства відбувається за рішенням загальних зборів учасників або в окремих випадках - наглядової ради товариства. Це рішення породжує між особами, яких воно стосується, корпоративні відносини, у яких обрана особа наділяється повноваженнями з управління.

Ці корпоративні відносини також є підставою для виникнення відносин представництва товариства перед третіми особами, а також трудових відносин, що регулюються законодавством про працю, та виникають у зв`язку з укладенням в установленому порядку з одноосібним виконавчим органом (членом колегіального виконавчого органу) трудового договору (контракту).

Водночас в обох випадках - коли особу обрано до складу виконавчого органу (між товариством та особою встановлені відносини управління товариством) та укладено трудовий договір (встановлені трудові відносини) і коли існують тільки відносини з управління товариством без укладення трудового договору - саме відносини з управління товариством, у яких директору надані відповідні повноваження, за здійснення яких він несе встановлену законом відповідальність, становлять основу відносин між товариством та цією особою.

Судом встановлено, що позивача призначено керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» за рішенням учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» Товариства з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA №2 з 21.05.2022.

Згідно пояснень представника позивача наданих в судовому засіданні, позивач здійснював керівництво ТОВ "Домашній Хліб" на підставі рішення учасника товариства, трудовий договір не укладався.

Суд враховує позицію викладену Великою Палатою Верховного Суду від 06.09.2023 у справі № 127/27466/20 що, у вирішенні цього спору не є визначальним питання укладання письмового договору з директором, а основним є дотримання директором процедури скликання загальних зборів Товариства з метою припинення своїх повноважень та обрання нового директора.

Частиною першою статті 29 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників є вищим органом товариства.

Загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства (частина 1 статті 30 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»).

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 98 Цивільного кодексу України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не визначено установчими документами або законом. Порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства.

Згідно з частинами 1-3 статті 99 Цивільного кодексу України загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад. Виконавчий орган товариства може складатися з однієї або кількох осіб. Виконавчий орган, що складається з кількох осіб, приймає рішення у порядку, встановленому абзацом першим частини другої статті 98 цього Кодексу. Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Частиною тринадцятою статті 39 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» передбачено, що повноваження одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу можуть бути припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень лише шляхом обрання нового одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу або тимчасових виконувачів їхніх обов`язків. У разі припинення повноважень одноосібного виконавчого органу або члена колегіального виконавчого органу договір із цією особою вважається припиненим. Статутом товариства може бути передбачено вимогу про обрання нових членів чи тимчасових виконувачів обов`язків для всіх членів колегіального виконавчого органу.

Статтею 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» передбачено, що загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, зокрема, з ініціативи виконавчого органу товариства (пункт 1 цієї статті).

Порядок скликання загальних зборів учасників товариства визначено статтею 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», частина перша якої передбачає, що загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників.

У постанові Верховного Суду від 06.09.2023 у справі №127/27466/20 визначено, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення частин другої - п`ятої та одинадцятої статті 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», за змістом яких виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства. Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення. У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Виконавчий орган товариства зобов`язаний надати учасникам товариства можливість ознайомитися з документами та інформацією, необхідними для розгляду питань порядку денного на загальних зборах учасників. Виконавчий орган товариства забезпечує належні умови для ознайомлення з такими документами та інформацією за місцезнаходженням товариства у робочий час, якщо інший порядок не передбачений статутом товариства.

Беручи до уваги наведене, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 у справі №127/27466/20 дійшла висновку про те, що директор для припинення своїх повноважень як одноосібного виконавчого органу за своєю ініціативою мав скликати загальні збори учасників товариства (пункт 1 частини першої, частина сьома статті 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю») з включенням до порядку денного питання про припинення своїх повноважень шляхом обрання нового директора або тимчасового виконувача його обов`язків (частина тринадцята статті 39 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»), оскільки вирішення цього питання належить до виключної компетенції загальних зборів учасників товариства (частина перша статті 99 Цивільного кодексу України, пункт 7 частини другої статті 30 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»).

При цьому, як зазначено у постанові Верховного Суду від 06.09.2023 у справі №127/27466/20, директор мав дотриматись вимог статті 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» та Статуту щодо порядку скликання загальних зборів учасників товариства.

Пунктом 8.5. Статуту відповідача 1 визначено, що Загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених чинним законодавством України на момент їх скликання, а також у випадках, зокрема, з ініціативи виконавчого органу товариства.

Про проведення Загальних зборів учасники Товариства повідомляються відповідним повідомленням (поштовим, засобами телефонного або інтернет зв`язку, або у будь-який інший спосіб), з обов`язковим зазначенням у повідомленні міста та часу проведення Загальних зборів, орієнтовного порядку денного. Про проведення загальних зборів кожен учасник Товариства має бути повідомлений не менше як за 30 днів до дати проведення Загальних зборів.

Як встановлено судом, 21.05.2024 засобами поштового зв`язку позивач звернувся до учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» Товариства з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA з заявою про звільнення та з повідомленням про проведення 22.06.2024 загальних зборів учасників товариства (вих.№21/05/24 від 21.05.2024) з наступним порядком денним: 1. Про звільнення директора з займаної посади з 24.06.2024; 2. Про обрання нового директора ТОВ «Домашній хліб»; 3. Про проведення, забезпечення проведення державної реєстрації змін в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, шляхом зміни (оновлення) інформації про директора (керівника) ТОВ «Домашній хліб» відповідно до норм чинного законодавства України».

Направлення вказаного повідомлення на адресу учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» Товариства з обмеженою відповідальністю "PRO-NOVA підтверджується оригіналом наявної в матеріалах спраи квитанції АТ «Укрпошта» від 21.05.2024.

Також, заява про звільнення та повідомлення про проведення 22.06.2024 загальних зборів учасників товариства (вих.№21/05/24 від 21.05.2024) була направлена позивачем Товариству з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» та бенефіціарному власнику Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» ОСОБА_2 . Докази направлення наявні в матеріалах справи.

Таким чином, за висновком суду позивачем були вчинені всі необхідні, передбачені законодавством та статутом залежні від нього дії для звільнення з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб».

Суд зазначає, що кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Сторона судового спору, яка не погоджується з доводами опонента, має їх спростовувати шляхом подання відповідних доказів, наведення аргументів, надання пояснень тощо. Інакше принцип змагальності, задекларований у статті 13 ГПК України, втрачає сенс.

Отже, за результатами дослідження доказів суд дійшов висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами, дотримання саме процедури, на яку звертає увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.09.2023 у справі №127/27466/20, а саме процедури скликання загальних зборів учасників Товариства для вирішення питання про його звільнення.

Щодо вимогами про визнання припиненими трудові відносини з 24.06.2024 та зобов`язання вчинити дії, спрямовані на вирішення питання про звільнення позивача з посади директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» суд зазначає наступне.

Згідно матеріалів справи, загальні збори про вирішення питання про звільнення з посади директора позивача було призначено на 22.06.2024.

У підготовчому засіданні 13.08.2024 представниця позивача надала усні пояснення про те, що позивач ОСОБА_1 здійснював керівництво ТОВ "Домашній Хліб" на підставі рішення учасника товариства, трудовий договір не укладався, зазначена в позовній заяві дата звільнення, визначалась як дата після дати, на яку були скликані загальні збори учасників товариства.

Отже, оскільки Товариство не укладало з ОСОБА_1 трудового договору (контракту), між ним та Товариством не виник спір стосовно припинення такого правочину. Відтак у спірних правовідносинах судом не застосовуються норми статті 38 КЗпП України, яка визначає порядок розірвання трудового договору, укладеного на невизначений строк, з ініціативи працівника.

Таким чином, розглядувані в межах даної справи позовні вимоги спрямовані насамперед на припинення правовідносин з управління, які існують між директором та товариством.

Як зазначено вище у позові позивач просить визнати припиненими трудові відносини з 24.06.2024 (дата після дати, на яку були скликані загальні збори учасників товариства).

За умовами статті 16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів судом, зокрема, є припинення правовідношення.

Слід врахувати, що суд не може вирішити (визначити юридичний факт) про визнання припиненими трудових відносин між позивачем та відповідачем-1.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення саме суд, а не позивач вирішує яку правову норму належить застосувати до спірних правовідносин.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу судів, що відповідно до принципу jura novit curia («суд знає закони») неправильна юридична кваліфікація сторонами спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм. Такі висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2019 у справі № 265/6582/16-ц, від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц.

Принцип «jura novit curia», з одного боку, підлягає безумовному застосуванню: суд зобов`язаний застосувати правильні норми права, перекваліфікувавши позов, незалежно від посилань позивача. З другого боку, перекваліфіковуючи позов за цим принципом, суд може порушити право на справедливий суд як щодо відповідача, так і щодо позивача. У таких умовах слід зважати на принцип змагальності та рівності сторін. Сторін не можна позбавляти права на аргументування своєї позиції й надання доказів в умовах нової кваліфікації судом правовідносин (рішення Європейського суду з прав людини від 14 січня 2021 року у справі «Гусєв проти України» (скарга № 25531/12)).

При вирішенні спору суд в межах своїх процесуальних функціональних повноважень та в межах позовних вимог встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки ін.) правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. Законодавець указує саме на "норму права", що є значно конкретизованим, аніж закон. Більше того, з огляду на положення Господарського процесуального кодексу України така функціональність суду носить імперативний характер. Підсумок такої процесуальної діяльності суду знаходять своє відображення в судовому рішенні, зокрема у його мотивувальній й резолютивній частинах.

Отже, обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia.

За відсутності рішення загальних зборів учасників товариства про звільнення керівника з метою захисту своїх прав він може звернутися до суду, однак належним та ефективним способом захисту його прав та законних інтересів у такому випадку буде не вимога про визнання трудових відносин припиненими (визначення юридичного факту), про що йдеться у постановах КЦС ВС від 24.12.2019 у справі N758/1861/18 та від 17.03.2021 у справі №761/40378/18, а вимога припинити такі трудові відносини за рішенням суду, які (трудові відносини) будуть припинені саме з дати набрання судовим рішенням законної сили, адже констатація ретроспективно припинення трудових відносин певною датою у минулому, по суті зводиться до встановлення факту припинення цих правовідносин з відповідної дати без прийняття загальними зборами товариства відповідного рішення.

Зазначений правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №127/27466/20 від 06.09.2023.

За встановлених обставин у даній справі та враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду, суд дійшов висновку, що у даному випадку права позивача підлягають захисту шляхом припинення трудових відносин між Товариством з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» та ОСОБА_1 з дати набуття законної сили рішенням суду у справі, що відповідає способу захисту, передбаченому пунктом 7 частини другої статті 16 ЦК України.

Отже, позовні вимоги в частині визнання припиненими трудових відносин між Товариством з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» та ОСОБА_1 з 24.06.2024, підлягають задоволенню частково, шляхом припинення трудових відносин між Товариством з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» та ОСОБА_1 з дати набрання судовим рішенням у даній справі законної сили.

Між тим, ухвалення судом рішення про визнання трудових відносин припиненими та набрання цим рішенням законної сили є підставою для вчинення реєстраційних дій, а відтак достатнім для відновлення порушеного права позивача, що підтверджується наведеними вище правовими позиціями Верховного Суду.

За змістом п.13 ч.2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», в Єдиному державному реєстрі містяться відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», у тому числі щодо зобов`язання вчинення реєстраційних дій.

За змістом п. 3 ч. 5 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», суб`єкт державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дати отримання судового рішення, передбаченого пунктом 2 частини першої цієї статті, проводить відповідну реєстраційну дію шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру (крім випадків, передбачених пунктами 1 та 2 цієї частини).

Отже, процедура припинення трудових відносин керівника з товариством має супроводжуватись внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань змін до відомостей про керівника юридичної особи.

Враховуючи зазначене, у зв`язку із прийняттям судом рішення про припинення трудових відносин між позивачем та відповідачем-1, суд дійшов висновку про зобов`язання відповідача -2 виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про ОСОБА_1 як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній хліб, що не буде примушенням державного реєстратора здійснити дії, які суперечать статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», а також не буде порушувати публічний порядок.

Щодо пояснень та доданих до них доказів третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача -1 ОСОБА_2 .

У вказаних поясненнях останній зазначає, що був засновником Товариства з обмеженою відповідальністю PRO-NOVA до 06.12.2021. 06.12.2021 здійснив відчуження частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю PRO-NOVA на користь ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а отже не є кінцевим бенефіціарним власником Товариства з обмеженою відповідальністю PRO-NOVA та не здійснює реалізацію його прав як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній Хліб.

В якості доказів до вищевказаних пояснень додано копію договору на іноземній мові, лист ОСОБА_2 від 12.07.2022 та докази його направлення ТОВ Домашній Хліб.

Вивчивши пояснення та дослідивши додані до них докази, суд не приймає до уваги вказані пояснення при розгляді даної справи з наступних підстав.

Згідно з ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі з третьою особою, крім випадків, коли третя особа знала або могла знати ці відомості.

Суд зазначає, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців кінцевим бенфіциаром ТОВ Домашній Хліб значиться ОСОБА_2 . Жодних змін щодо кінцевого беніфіциара ЄДР не містить.

Надана ОСОБА_2 копія договору складеного іноземною мовою не містить перекладу на українську мову та не легалізована у визначеному законом порядку, тому не приймається судом як належний доказ.

Розподіл судових витрат:

Відповідно до ч.9 статті 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача -1, оскільки спір виник внаслідок неправильних дій відповідача -1.

Керуючись статтями 2, 3, 12, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 178, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній Хліб, відповідача-2 Дружківської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області відділ з питань державної реєстрації, про спонукання вчинити певні дії, задовольнити частково.

Припинити трудові відносини між Товариством з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» (84206, Донецька область, місто Дружківка, вулиця Чайкіної Л., будинок 56, ) та ОСОБА_1 (23.03.1979 року нарадження, РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий Костянтинівським МВ ГУ ДМС України в Донецькій області, від 15.06.2017р.) з дати набрання законної сили рішенням суду у справі № 905/949/24.

Зобов`язати Дружківську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області відділ з питань державної реєстрації (84205, Донецька область, місто Дружківка, вулиця Соборна, будинок 16; ) виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про ОСОБА_1 (23.03.1979 року нарадження, РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий Костянтинівським МВ ГУ ДМС України в Донецькій області, від 15.06.2017р.) як керівника Товариства з обмеженою відповідальністю Домашній хліб (84206, Донецька область, місто Дружківка, вулиця Чайкіної Л., будинок 56, ).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Домашній хліб» (84206, Донецька область, місто Дружківка, вулиця Чайкіної Л., будинок 56, ) на користь ОСОБА_1 (23.03.1979 року нарадження, РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий Костянтинівським МВ ГУ ДМС України в Донецькій області, від 15.06.2017р.) витрати по оплаті судового збору в сумі 6056,00грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно із статтею 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.

Рішення складено та підписано 25.09.2024.

Суддя М.О. Лейба