ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"23" вересня 2024 р. м ХарківСправа № 922/3274/24

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Пономаренко Т.О.

розглянувши матеріали

позовної заяви Керівника Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова (бул. Б. Хмельницького, 36-А, м. Харків, 61099) в інтересах держави, в особі Харківської міської ради (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003; )
до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Таудер" (вул. Набоківська, 81, село Костянтинівка, Краснокутська ТГ, Богодухівський р-н, Харківська область, 61042; ) 2) Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕТА ЕСТЕЙТ» (вул. Індустріальна, 3, літ. «У-1», м. Харків, 61106; )
про визнання недійсним акту приймання-передачі майна, скасування державної реєстрації права власності з одночасним припиненням права власності та зобов`язання повернути майно

ВСТАНОВИВ:

18.09.2024 керівник Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Харківської міської ради Товариства з обмеженою відповідальністю "Таудер" та Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕТА ЕСТЕЙТ, в якій просить суд:

- визнати недійсним акт приймання-передачі майна до статутного капіталу від 11.02.2022, серія та номер: б/н, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю ТАУДЕР () та Товариством з обмеженою відповідальністю ТЕТА ЕСТЕЙТ () щодо комплексу нежитлових будівель загальною площею 3 641,5 кв.м., який складається з нежитлових будівель: літ. АК-1 загальною площею 21,3 кв.м.; літ. АЗ-1 загальною площею 10,8 кв.м.; літ. АЖ-1 загальною площею 20 кв.м.; літ. У-1 загальною площею 3 589,4 кв.м., розташованих за адресою: вул. Індустріальна, 3 у м. Харкові, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Золотоус-Жидковою О.О., зареєстрованого в реєстрі за №№ 159, 160;

- скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕТА ЕСТЕЙТ () на нежитлові будівлі літ. АК-1 загальною площею 21,3 кв.м., літ. АЗ-1 загальною площею 10,8 кв.м., за адресою: вул. Індустріальна, 3 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер відомостей про речове право: 46768202), з одночасним припиненням права власності;

- скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕТА ЕСТЕЙТ () на нежитлову будівлю літ. АЖ-1 загальною площею 20 кв.м., за адресою: вул. Індустріальна, 3 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер відомостей про речове право: 46768702), з одночасним припиненням права власності;

- скасувати державну реєстрацію права власності Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕТА ЕСТЕЙТ () на нежитлову будівлю літ. У-1 загальною площею 3589,4 кв.м., за адресою: вул. Індустріальна, 3 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, номер відомостей про речове право: 46769174) з одночасним припиненням права власності;

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю ТЕТА ЕСТЕЙТ () повернути, а Товариство з обмеженою відповідальністю ТАУДЕР () прийняти: нежитлові будівлі літ. АК-1 загальною площею 21,3 кв.м., літ. АЗ-1 загальною площею 10,8 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101); нежитлову будівлю літ. АЖ-1 загальною площею 20 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101); нежитлову будівлю літ. У-1 загальною площею 3589, 4 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), розташованих за адресою: вул. Індустріальна, 3 у м. Харкові;

- стягнути з відповідачів на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, позивачем у позовній заяві не вказаний код ЄДРПОУ Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова.

Разом з цим, згідно з п.3 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За приписами ч.1 ст.163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Велика Палата Верховного Суду у п.52, 54-57 постанови від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17, провадження №12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Предметом позову у даній справі, зокрема, є зобов`язання повернути нерухоме майно внаслідок визнання недійсним договору купівлі-продажу такого майна. Враховуючи викладене та з огляду на зміст спірних правовідносин, Верховний Суд погоджується з доводами скаржника, що позовна вимога прокурора про зобов`язання повернути нерухоме майно у даному випадку має майновий характер, оскільки вирішення спору з урахування інших позовних вимог вплине на склад майна сторін спору та змінить власника майна (постанова КГС ВС від 25.05.2021 у справі №918/569/20).

Відповідно до п.31 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» №9 від 06.11.2009 у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується за загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до абз.2 п.2.13 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними" №11 від 29.05.2013 за умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру.

Відповідно до п.2.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" №7 від 21.02.2013 судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (в тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у вигляді повернення майна застосовуються з ініціативи господарського суду, наприклад, при визнанні договору недійсним).

Враховуючи вищевикладене, позовна вимога про визнання недійсним акту приймання-передачі майна є вимогою немайнового характеру, а позовні вимоги, пов`язані із застосуванням наслідків недійсності правочину, є вимогами майнового характеру.

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що позивач у позовній заяві не вказав ціну позову.

Частинами 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 162, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву (вх.№3274/24 від 18.09.2024) керівника Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк, який становить 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, а саме:

- надання суду інформації стосовно коду ЄДРПОУ прокуратури;

- надання суду письмових пояснень стосовно ціни позову з документальним підтвердженням.

3. Попередити позивача про те, що не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, згідно частини четвертої статті 174 ГПК України має наслідком визнання заяви не поданою і повернення її позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Інформація по справі може бути одержана на офіційному веб-порталі судової влади України court.gov.ua.

Ухвалу підписано 23.09.2024.

Суддя Т.О. Пономаренко