ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

19.09.2024 Справа № 917/637/24

Господарський суд Полтавської області у складі судді Ківшик О.В., розглянувши додаткові пояснення вх. № 12368 від 19.09.2024 року представника Зіньківської міської ради Полтавської області у справі №917/637/24

за позовною заявою Заступника керівника Диканської окружної прокуратури Полтавської області, вул. Незалежності, 64 А, смт. Диканька, Диканський район, Полтавська область, 38500

в інтересах держави в особі Зінківської об`єднаної територіальної громади

до відповідача Зіньківської міської ради Полтавської області, вул. Воздвиженська, 40, м. Зіньків, Полтавська область, 38100

про зобов`язання вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності,

установив:

У провадженні Господарського суду Полтавської області перебуває справа №917/637/24 за позовною заявою заступника керівника Диканської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Зінківської об`єднаної територіальної громади до відповідача Зіньківської міської ради Полтавської області про зобов`язання вчинити дії щодо державної реєстрації права комунальної власності територіальної громади на нежитлове приміщення протирадіаційного укриття № 61526, що розташоване в підвальному приміщенні багатоквартирного будинку за адресою: вул. Погрібняка, 23 в м.Зіньків Полтавського району Полтавської області.

19.09.2024 року на електронну пошту суду надійшли додаткові пояснення вх. № 12368 року представника Зіньківської міської ради Полтавської області у справі №917/637/24.

Статтею 170 ГПК України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення. Так, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 ГПК України, письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Положення статей 169 і 170 ГПК України підлягають застосуванню у взаємозв`язку, оскільки норми статті 169 передбачають загальний перелік та порядок подачі заяв та клопотань, а норми статті 170 ГПК України - форму та їх зміст. Частина перша статті 170 ГПК України встановлює вимогу до всіх письмових заяв, клопотань та заперечень, а тому, з урахуванням комплексного застосування норм права (статей 169,170 ГПК України) слід дійти висновку, що положення частини першої - третьої вказаної статті містять загальні вимоги щодо всіх без виключення заяв, поданих з процесуальних питань.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі від 28.11.2023 року у справі №910/1834/19 Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду.

Судом встановлено, що зазначена заява оформлена з порушенням наведеної норми процесуального права.

За змістом ст.6 ГПК у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС).

ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції (ч. 4 ст. 6 ГПК).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку (ч. 6 ст. 6 ГПК).

Реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом (ч.8 ст.6 ГПК).

Положення про ЄСІТС та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), розробляються Державною судовою адміністрацією України та затверджуються Вищою радою правосуддя після консультацій з Радою суддів України (ч.13 ст.6 ГПК).

Відповідно до п. 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі - Положення) процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (п. 26 Положення).

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

В постанові від 13.09.2023 у справі №204/2321/22 Велика Палата Верховного Суду підтвердила необхідність дотримання вищевикладених положень адвокатами, нотаріусами, приватними виконавцями, судовими експертами, державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Матеріали додаткових пояснень не містять відомостей про їх підписання електронним цифровим підписом та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на додаткові пояснення, із використанням підсистеми "Електронний суд", що позбавляє суд можливості встановити дотримання заявником вимог щодо обов`язкового підписання процесуального документа особою, яка його подає, та свідчить про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду з заявою.

Таким чином, з огляду на те, що додаткові пояснення надіслані до суду не у спосіб, передбачений ГПК (у паперовій формі або в електронній формі через підсистему "Електронний кабінет"), до додаткових пояснень не надано допустимих доказів направлення такого позивачеві в розумінні ст. 42, 73, 76, 77 ГПК України (опис вкладення та фіскальний чек або докази направлення в електронний кабінет), вони підлягають поверненню на підставі ч.4 ст.170 ГПК.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Крім того, додаткові пояснення відповідача за суттю є відзивом на позовну заяву.

Згідно п. 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

За приписами ч. 2 ст. 118 ГПК України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про повернення додаткових пояснень вх. № 12368 від 19.09.2024 року представника Зіньківської міської ради Полтавської області у справі №917/637/24 без розгляду.

Керуючись статтями 118, 170, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути додаткові пояснення вх. № 12368 від 19.09.2024 року представника Зіньківської міської ради Полтавської області у справі №917/637/24 без розгляду.

Додаток: додаткові пояснення Зіньківської міської ради Полтавської області у справі №917/637/24 (вх. № 12368 від 19.09.2024 року).

Ухвала підписана 23.09.2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у апеляційному порядку протягом 10 днів з дня підписання (ст. 235, 255-256 ГПК України). Апеляційна скарга подається в порядку, передбаченому ст. 257 ГПК України.

Суддя О.В. Ківшик