ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"27" вересня 2024 р. Справа № 911/2191/24

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В.,

за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства охорони здоров`я України

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державного підприємства «Медичні закупівлі України»

про стягнення 10 343 181, 84 гривень

установив:

19.08.2024 через підсистему «Електронний суд» заступник керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства охорони здоров`я України надіслав позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автоспецпром» про стягнення 10 343 181, 84 грн, з яких: 5 838 893, 00 грн штрафу та 4 504 288, 84 грн пені.

Господарський суд Київської області ухвалою від 09.09.2024 у справі № 911/2191/24, зокрема, прийняв позовну заяву заступника керівника Київської міської прокуратури до розгляду та відкрив провадження у справі, залучив до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державне підприємство «Медичні закупівлі України» та призначив підготовче засідання на 04.10.2024.

Поряд з тим 25.09.2024 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 (далі заявник) надіслала пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, згідно змісту яких просить суд долучити такі пояснення до матеріалів справи, врахувати викладені у них доводи при прийнятті рішення у цій справі та задовольнити позовну заяву заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства охорони здоров`я України в повному обсязі. В підтвердження своїх повноважень Онищук Дарія Сергіївна долучила до означених пояснень довіреність б/н від 23.01.2024, що видана керівником Державного підприємства «Медичні закупівлі України» - Адамановим Едемом Бекіровичем на користь ОСОБА_1 у порядку передоручення.

Перевіривши пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Приписами ч. 2, 3 ст. 4, ч. 1 ст. 56, ч. 1 ст. 58, ч. 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються, зокрема, довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як представника в господарському судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Враховуючи наведені законодавчі положення, представником, який діє на підставі довіреності, може бути виключно адвокат.

Крім того приписами ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Для визнання особи такою, яка діє в порядку самопредставництва, потрібно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, потрібно підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи.

Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей про право особи вчиняти дії від імені юридичної особи не підтверджують повноваження діяти за правилами самопредставництва. Такі повноваження підтверджуються законом, статутом, положенням, умовами трудового договору (контракту), посадовою інструкцією.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 06.11.2023 у справі № 149/289/21.

Суд зазначає, що норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду, так і учасників справи. Означене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи як один до одного, так і до суду. Крім того вказана концепція направлена на уникнення можливості сторонам зловживання наданими їм процесуальними правами.

Отже, оскільки в матеріалах означеної справи відсутні докази того, що Онищук Дарія Сергіївна здійснює адвокатську діяльність, що, зі свого боку, виключає можливість представництва інтересів Державного підприємства «Медичні закупівлі України» (далі третя особа) такою особою за довіреністю, тоді як жодних інших документів на підтвердження повноважень Онищук Дарії Сергіївни як представника третьої особи не надано, суд дійшов висновку про відсутність повноважень у такої особи на представництво Державного підприємства «Медичні закупівлі України» у цій справі.

Приписами ч. 1 ст. 41, п. 3 ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. У справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Оскільки ОСОБА_1 не є ані учасником означеної справи, у розумінні ч. 1 ст. 41 Господарського процесуального кодексу України, ані представником будь-кого з їх числа, суд дійшов висновку про залишення її пояснень без розгляду.

Керуючись ст. 42, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

Залишити без розгляду пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена окремо від рішення суду згідно із ч. 2 ст. 254, ст. 255, ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя П.В.Горбасенко