ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про вирішення заяви про відвід

23 вересня 2024 р. Справа №918/822/23

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Селівона А.О. розглянувши заяву кредитора ОСОБА_1 про відвід судді Марача Віктора Васильовича у справі за заявою Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Дубенська Аграрна Компанія" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с. Тараканів, вул. Свободи, буд. 42, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, )

про банкрутство

без виклику учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Дубенська Аграрна Компанія" звернулося до Господарського суду Рівненської області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс".

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 14.08.2023 заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Дубенська Аграрна Компанія" про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ) прийнято до розгляду.

Ухвалою суду від 05.09.2023 року відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с. Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ). Визнано грошові вимоги кредитора Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Лубенська Аграрна Компанія" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с. Тараканів, вул. Свободи, буд. 42, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Лубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ) у загальному розмірі 62 254 171,32 грн., з яких: 33 820 989,59 грн. - основна заборгованість за Договором позики від 28.02.2022 №21-01-22 ; 28 350 011,34 грн. - основна заборгованість, 83 170,39 грн. - 3 % річних за прострочення виконання зобов`язань за Договором поставки від 28.12.2021 №28-12-21 ФД. Включено до витрат, пов`язаних з провадженням у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ) витрати Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Лубенська Аграрна Компанія" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с. Тараканів, вул. Свободи, буд. 42, ) по сплаті судового збору за подання заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство у розмірі 26 840,00 грн. та витрати на авансування винагороди арбітражному керуючому у розмірі 60 300,00 грн. Розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ) призначено арбітражного керуючого Козирицького Андрія Сергійовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого від 01.03.2013 №49, 01133, м. Київ-133, а/с 79). Призначено попереднє засідання.

11.09.2023 оприлюднено повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ) на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвалою суду від 23.04.2024 за результатами попереднього засідання ухвалено:

1. Визначити розмір та перелік визнаних судом вимог кредиторів на загальну суму 113 205 843,74 грн., що підлягають внесенню розпорядником майна до реєстру вимог кредиторів до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ), а саме:

- Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Дубенська Аграрна Компанія" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с. Тараканів, вул. Свободи, буд. 42, ) у загальному розмірі 64 518 618,54 грн., з яких: 64 426 110,54 грн. основного боргу; 32 208,00 грн. судовий збір; 60 300,00 грн. авансування винагороди арбітражного керуючого;

- ОСОБА_2 у загальному розмірі 41 652 007,94 грн., з яких: 41 646 639,94 грн. основного боргу; 5 368,00 грн. судового збору;

- Товариства з обмеженою відповідальністю "Вдм-Груп"у загальному розмірі 7 035 217,26 грн., з яких: 7 029 849,26 грн. основного боргу; 5 368,00 грн. сплаченого судового збору.

2. Визначити розмір та перелік не визнаних судом вимог кредиторів до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" (35641, Рівненська обл., Дубенський район, с.Тараканів, вул. Колгоспна, буд.42, ) на загальну суму 20 187 114,13 грн., а саме:

- ОСОБА_2 у сумі 20 164 168,65 грн. основного боргу;

- Товариства з обмеженою відповідальністю "Вдм-Груп" 22 945,48 грн. основного боргу. Призначено підсумкове засідання суду.

Крім того ухвалою суду від 15.05.2024 визнано грошові вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІК НОМЕР_1 ) до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Традєкс" у розмірі 7 800 916,40 грн., з яких: 6 674 928,00 грн. дивіденди, 175 124,50 грн. 3% річних, 950 863,90 грн. інфляційних втрат; та сплаченого судового збору в сумі 6 056,00 грн.

Ухвалою суду від 17.09.2024, зокрема, розгляд справи у підсумковому засіданні відкладено на 17.12.2024.

Керівником/розпорядником майна ТОВ "Традєкс" Козирицьким А.С. 19.09.2024 подано клопотання про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду вказане клопотання передано на розгляд судді Марач В.В., у провадженні якого знаходиться справа №918/822/23 про банкрутство ТОВ "Традєкс".

У той же час кредитор боржника ОСОБА_3 20.09.2024 подав заяву про відвід судді Марач В.В. від розгляду справи №918/822/23 про банкрутство ТОВ "Традєкс".

Ухвалою суду матеріали справи № 918/822/23 із заявою кредитора боржника ОСОБА_1 про відвід судді Марача В.В. від розгляду справи передано уповноваженій особі апарату суду, яка здійснює реєстрацію в автоматизованій системі документообігу Господарського суду Рівненської області, для автоматизованого визначення судді в порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), для розгляду заяви про відвід судді Марач В.В.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.09.2024 заяву про відвід судді у справі № 918/822/23 передано на розгляд судді Селівону А.О.

Вказана заява обґрунтована тим, що клопотання керівника/розпорядника майна ТОВ "Традєкс" Козирицького А.С. про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів передано судді Марач В.В. з порушенням порядку авторозподілу, так як суддя в цей час перебував у відпустці. Крім того заявник зазначає, що є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, а саме той факт, що докази Козирицьким А.С. подавались для долучення до заяви очевидно за вказівкою судді Марача В.В.

Заявник вважає, що наведені обставини достеменно та однозначно свідчать про зловживання процесуальними правами у вигляді спроби втручання в систему автоматизованого розподілу судових справ (заяв). А саме: маніпулювання системою автоматизованого вибору (визначення) складу суду для розгляду справи, що суперечить засадам господарського судочинства та порушує вимоги законності, встановлені для визначення складу суду.

В обґрунтування поданої заяви, заявник покликається зокрема на положення статті 35 ГПК України.

Суд, розглянувши заяву про відвід судді, вважає за необхідне зазначити таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 ГПК України.

У силу положень частин другої та третьої статті 38 ГПК України, зокрема, з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до частини першої статті 35 ГПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Наведеними нормами передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Втім посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

У Коментарі до Бангалорських принципів поведінки суддів, зокрема, зазначено:

- справа може викликати суперечливі настрої в суспільстві та привернути надмірну увагу ЗМІ, і суддя може опинитися в ситуації, яку можна описати як "центр урагану". Іноді вага суспільної думки може схилятися в сторону конкретного бажаного результату. Однак, виконуючи суддівську функцію, суддя повинен бути стійким до впливу такого суспільного резонансу. Суддя не повинен брати до уваги те, наскільки застосовні закони чи сторони судового розгляду популярні чи непопулярні в суспільстві, серед ЗМІ, посадових осіб чи власної сім`ї або друзів судді. Суддя не може коливатися під впливом партійних інтересів, суспільного тиску чи страху критики. Незалежність суддів передбачає незалежність від усіх форм зовнішнього впливу (пункт 28);

- будь-які спроби впливу на суд мають відбуватися привселюдно у залі судового засідання, виключно сторонами чи їхніми адвокатами. У певних випадках сторонні особи можуть спробувати вплинути на рішення судді в питаннях, які розглядає суд. Такі спроби слід однозначно відхиляти, від кого б вони не надходили - міністрів, політиків, державних службовців, журналістів, сім`ї чи з інших джерел. Загроза незалежності суддів може іноді набирати форму непомітної спроби впливу на ставлення судді до певної справи або ж спроб якимось чином отримати прихильність судді. Слід однозначно відхиляти будь-які спроби такого стороннього впливу на суддю, прямого чи непрямого. У деяких випадках, особливо якщо після відмови здійснено повторні спроби, судді слід повідомити про такі спроби відповідні органи. Суддя не може дозволити будь-яким родинним, суспільним чи політичним зв`язкам впливати на будь-яке судове рішення (пункт 29);

- іноді може бути складно визначити, що саме становить неналежний вплив. Підтримуючи належну рівновагу між, наприклад, необхідністю захистити судовий процес від спотворення і тиску - політичного, медійного чи з інших джерел - та інтересами публічного обговорення питань, що становлять суспільний інтерес у публічному житті та у вільних ЗМІ, суддя повинен прийняти той факт, що він чи вона є публічною особою, і, відповідно, не може бути надто вразливим чи чутливим. Демократії притаманна критика осіб, які займають державні посади. Отож, у визначених законодавством межах, судді не можуть розраховувати на відсутність критики їхніх рішень, обґрунтування та мотивування та способу ведення справи (пункт 30);

- якщо суддю сприймають як упередженого, громадську довіру до судової влади буде підірвано. Відтак, суддя повинен утримуватися від будь-яких дій, які дають підстави вважати, що на його рішення можуть впливати зовнішні чинники на кшталт особистих відносин з тією чи іншою стороною чи зацікавленості у результатах розгляду справи (пункт 55);

- неупередженість пов`язана не лише з фактичною відсутністю ознак упередженості та наявності упереджених міркувань, але і з враженням відсутності таких ознак. Такий двоїстий аспект можна виразити за допомогою часто повторюваного вислову, що правосуддя має бути не лише здійсненим, але й однозначно сприйматися як здійснене. Критерій, який зазвичай застосовується, полягає в тому, чи виникли б у розумного спостерігача, який реалістично і практично дивиться на справу, побоювання щодо браку об`єктивності з боку судді. Питання в тому, чи існують побоювання щодо упередженості, має вирішуватися з точки зору розумного спостерігача (пункт 56);

- суддя має вести справу впорядковано та ефективно, не зловживаючи процесуальними правилами. Для цього потрібна певна твердість. Суддя, що має ефективно вести процес і водночас запобігати створенню у розумної, справедливої та поінформованої особи будь-якого враження про брак неупередженості, має зберігати чітку рівновагу. Слід уникати будь-яких дій, які, на думку розумного спостерігача, викликали б (або могли викликати) обґрунтовану підозру про те, що під час виконання своїх суддівських обов`язків суддя не виявляє належної об`єктивності. Якщо виникають такі враження, вони відбиваються не лише на сторонах судового провадження, але й на довірі громадськості до судової системи в цілому (пункт 61);

- суддя має бути готовим приймати рішення у справах, які предстають перед судом. Однак бувають ситуації, коли з метою захисту прав сторін і збереження громадської упевненості в чесності судової влади виникає необхідність відсторонення судді від участі у розгляді певної справи та винесення рішення в ній. З іншого боку, часті відводи суддів можуть викликати осуд суду та особисто судді з боку громадськості та призвести до необґрунтованого завантаження колег таких суддів. У сторін судового провадження може виникнути враження, що вони можуть знайти та обрати суддю для розгляду їхньої справи, а це небажано. Відтак, суддя повинен так облаштувати свої особисті й ділові справи, щоб звести до мінімуму можливість їх несумісності з суддівськими обов`язками (пункт 66);

- для судді не менш важливо забезпечити, щоб правосуддя сприймалося як здійснене, адже це є одним із головних принципів права й публічного порядку. Відтак, суддя повинен вести судовий розгляд таким чином, щоб відсутність упередженості, об`єктивність і справедливість були очевидними для всіх, кого цікавить процес і його результат, аж надто для особи, яка подала клопотання. Відповідно, суддя, щодо якого подали клопотання про відвід, має пам`ятати, що від нього вимагають очевидної об`єктивності, особливо під час розгляду клопотання про відвід (пункт 87).

Верховний Суд неодноразово зазначав, що судді не мають жодного впливу на формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною другою статті 8 Закону "Про судоустрій і статус суддів"передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону.

Визначення складу господарського суду унормовано статтею 32 ГПК України.

Відповідно до частини першої статті 32 ГПК України) визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ .

Згідно з частиною дев`ятою статті 32 ГПК України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач зі складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною тринадцятою статті 32 ГПК України передбачено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом .

Особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина дев`ятнадцять статті 32 ГПК України).

Подібні норми містяться у Положенні про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженому рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС), Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (далі - Положення про АСДС) та у Тимчасових засадах.

Зокрема, у пункті 57 Положення про ЄСІТС передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду судових справ (проваджень) здійснюється в суді у порядку, визначеному процесуальним законом, у день їх реєстрації на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Крім того суд звертає увагу на те, що відпорвідно до підпунку 7.1 пункту 7 Засад використання автоматизованої системи документообігу Господарського суду Рівненської області, затверджених рішенням зборів суддів Господарського суду Рівненської області від 06.02.2020 № 1, зокрема, заяви про забезпечення позову, доказів, зустрічне забезпечення позову, заміни одного заходу забезпечення позову іншим, скасування заходів забезпечення позову, скасування заходів зустрічного забезпечення, поданих після подання позовної заяви в порядку статей 111, 138, 141, 142, 143, 145 ГПК України.

Згідно з абзацом четвертим частини другої статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи подане керівником/розпорядником майна ТОВ "Традєкс" Козирицьким А.С. 19.09.2024 клопотання про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів передано судді Марачу В.В. на підставі Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду.

Відповідно до Методичних рекомендацій з використання комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" та Положення про АСДС автоматичний розподіл вказаного клопотання не проводився, оскільки таке клопотання підлягало реєстрації як картка додаткових матеріалів та передачі раніше визначеному складу суду.

Таким чином, твердження заявника щодо втручання в авторозподіл, так і в роботу судді Марача В.В. у цій справі, як на підставу для відводу судді, не знайшли свого підтвердження, оскільки вказане клопотання на підставі викладених ном права було передано судді Марачу В.В. як раніше визначеному складу суду, у провадженні якого перебуває банкрутна справа №918/822/23.

Що ж до доводів заявника про те, що суддя Марач В.В. на час передачі йому 19.09.2024 подоного керівником/розпорядником майна ТОВ "Традєкс" Козирицьким А.С. клопотання про вжиття заходів забезпечення вимог кредиторів, перебував у відпустці, то суд вважає такі твердження безпідставними, оскільки вони не відповідають дійсності, так як відповідно до наказу голови Господарського суду Рівненської обласлі від 09.09.2024 №04-41371/24 відпустка судді Марача В.В. починається з 23.09.2024. Тобто на момент передачі вказаного клопотання (19.09.2024) суддя Марач В.В. не перебував у відпустці.

Крім того суд зазначає, що помилковим є утотожнення заявника перебування суддів у відпустці та виключення судді з автоматизованого розподілу справ, який планує відпустку, як це передбачено підпукнктом 2.3.3 пункту 2.3 Положення про АСДС, а саме не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли, зокрема, за чотирнадцять днів, якщо інше не встановлено зборами суддів відповідного суду, до початку відпустки (якщо її тривалість становить не менше чотирнадцяти календарних днів). Тобто суддя хоч і перебуває на робочому місці, але на нього не розподіляються саме судові справи.

При цьому такому судді передаються документи, які підлягають реєстрації як картка додаткових матеріалів та передачі як раніше визначеному складу суду.

Стосовано доводів заявника про подання декількох заяв до суду з тим самим предметом, то суд зазначає таке.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 43 ГПК України подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, суд може визнати зловживанням процесуальними правами, що суперечать завданню господарського судочинства, залежно від конкретних обставин.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 43 ГПК України).

Крім того, відповідно до частини першої статті 106 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суддю може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження, зокрема, з підстав незаконної відмови в доступі до правосуддя (у тому числі незаконна відмова в розгляді по суті позовної заяви, апеляційної, касаційної скарги тощо) або інше істотне порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило реалізацію учасниками судового процесу наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків або призвело до порушення правил щодо юрисдикції або складу суду.

Стаття 15 Кодексу суддівської етики передбачає, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Водночас, у цій нормі вказано, що суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

У пункті 66 Коментаря до Бангалорських принципів поведінки суддів вказано, що суддя має уникати занадто частих відводів. Суддя має бути готовим займатися питаннями, які підлягають розгляду у суді. Бувають ситуації, коли з метою захисту прав сторін і збереження суспільної довіри до чесності та непідкупності судових органів необхідно позбавити суддю права розглядати якусь справу та ухвалювати по ній рішення. З іншого боку, численні відводи суддів можуть викликати недовіру суспільства до складу суду та цього судді, а також привести до невиправданої завантаженості його колег. У сторін судового процесу може скластися враження, що вони можуть знайти та обрати суддю для розгляду їх справи, що небажано.

Отже суддя, вирішуючи питання про відвід не може керуватися виключно бажаннями сторони змінити склад суду та заявами сторони про недовіру. Відповідно до положень статті 35, частини третьої статті 38, частини другої статті 39 ГПК України як відвід, так і самовідвід мають бути обґрунтованими, мати вагомі підстави. Така вимога спрямована на запобігання як прагненню сторони обрати сприятливий, бажаний для себе склад суду, так і безпідставному ухиленню судді від розгляду певних справ.

Інші обставини, які наведені заявником як такі, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді є надуманими та не підтвердженими жодними належними та допустимими доказами.

На переконання суду, наведені заявником у заяві про відвід судді Марача В.В. доводи, не є об`єктивно обґрунтованими, оскільки вони не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді, безпосередньо та однозначно не вказують на його особисту небезсторонність чи упереджене ставлення до заявника або особисту прихильність до інших учасників справи.

За таких обставин заява кредитора боржника ОСОБА_1 про відвід судді Марача В.В. не містить обґрунтованого посилання на обставини, які в розумінні статті 35 ГПК України, є підставами для відводу.

Разом з тим, розглядаючи дану заяву суд не повноважний надавати оцінку процесуальним рішенням судді, оскільки такими правами відповідно до процесуального закону наділені суди апеляційної та касаційної інстанцій при розгляді апеляційної та касаційної скарг на оскаржувані судові рішення.

У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку про відмову задоволенні заяви про відвід судді Марача В.В. від розгляду справи.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви кредитора боржника ОСОБА_1 про відвід судді Марача В.В. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.О. Селівон