ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" вересня 2024 р. Справа№ 910/12280/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Барсук М.А.

суддів: Сітайло Л.Г.

Руденко М.А.

при секретарі: Муковоз В.І.

За участю представників сторін:

від позивача: Драчова М.С.;

від відповідача: Халимон С.В.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

на рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 (повний текст складено 24.06.2024)

у справі №910/12280/23 (суддя Трофименко Т.Ю.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

про стягнення 111 897 531,91 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог та хід розгляду справи

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про стягнення 111 897 531,91 грн., з яких: 62 688 908,12 грн. основного боргу, 25 093 484,91 грн. пені, 15 944 739,99 грн. штрафу, 2 069 646,97 грн. 3% річних та 6 100 751,92 грн. інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовано порушенням відповідачем умов договору про надання послуг з передачі електричної енергії від 31.05.2019 № 0539-02041.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2023 закрито провадження у справі № 910/12280/23 в частині стягнення суми основного боргу 62 688 908,12 грн.

04.06.2024 до Господарського суду міста Києва через систему «Електронний Суд» від відповідача надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі №910/12280/23 позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго 2 069 646,97 грн. 3% річних, 6 100 751,92 грн. інфляційних втрат та 122 555,98 грн. судового збору.

В іншій частині позову відмовлено.

Заяву Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про відстрочення виконання рішення суду задоволено частково.

Відстрочено виконання рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі №910/12280/23 на 6 місяців, тобто до 12.12.2024.

В обґрунтування прийнятого рішення суд першої інстанції зазначив, що позивачем належними та допустимими доказами доведено факт прострочення відповідачем виконання своїх грошових зобов`язань та підстав для застосування до останнього наслідків такого прострочення у вигляді стягнення 3% річних та інфляційних втрат на підставі ст. 625 ЦК України.

В той же час, підстави для стягнення з відповідача пені та штрафу у даному випадку відсутні, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Частково задовольняючи заяву про відстрочення виконання рішення, суд першої інстанції дійшов до висновку, що ненадання відстрочки виконання рішення у даній справі може призвести до загрози настання негативних наслідків для енергозабезпечення кінцевих споживачів, оскільки наразі першочерговим є спрямування коштів на відновлення енергетичної інфраструктури та забезпечення нормальної життєдіяльності населення.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати п.п. 4 та 5 резолютивної частини рішення Господарського суду міста Києва у справі №910/12280/23 від 12.06.2024 та відмовити у задоволенні заяви про відстрочення судового рішення.

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

- до своєї заяви про відстрочку виконання судового рішення відповідачем додано лише витяг з наказу Міненерго від 24.03.2023 №107, який не може бути єдиним доказом винятковості обставин, у зв`язку з якими відповідач не в змозі виконати судове рішення у повному обсязі;

- відсутність коштів, тяжкий фінансовий стан боржника не є винятковими обставинами, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, та не є підставою для відстрочки або розстрочки виконання рішення;

- при вирішенні заяви ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» судом не дотримано балансу інтересів обох сторін, оскільки електричні мережі позивача також піддаються постійним ворожим обстрілам, що вбачається з відкритих даних;

- наразі діють обмежувальні дії п. 16 постанови НКРЕКП №322 від 25.02.2022, яким на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надано настанову зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №910/12280/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: Барсук М.А. - головуюча суддя; судді - Кропивна Л.В., Станік С.Р.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, у зв`язку з перебуванням судді Станік С.Р. у відрядженні.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи №910/12280/23 для сформовано колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Барсук М.А., судді Сітайло Л.Г., Кропивна Л.В.

Ухвалою суду від 17.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі №910/12280/23 та призначено справу до розгляду на 10.09.2024.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи, у зв`язку з перебуванням судді Кропивної Л.В. у відпустці.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи №910/12280/23 сформовано колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Барсук М.А., судді Сітайло Л.Г., Руденко М.А.

Ухвалою суду від 10.09.2024 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі №910/12280/23.

Позиції учасників справи

19.07.2024 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній заперечив проти доводів та вимог апеляційної скарги та рішення суду першої інстанції просив залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

31.05.2019 між Державним підприємством «Національна енергетична компанія «Укренерго» (як оператором системи передачі (ОСП)) та Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські електромережі» (користувач) укладено договір про надання послуг з передачі електричної енергії № 0539-02041 (надалі - Договір), за умовами п. 1.1. якого ОСП зобов`язується надавати послугу з передачі електричної енергії (надалі - послуга) відповідно до умов цього договору, а користувач зобов`язується здійснювати оплату за послугу відповідно до умов цього договору.

Сторони здійснюють свою діяльність відповідно до чинного законодавства України, Правил ринку, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу, Кодексу комерційного обліку, ліцензій, інших нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії України (п. 1.2. Договору).

До вказаного договору сторони неодноразово укладали додаткові угоди, якими до Договору вносилися відповідні зміни.

Як вбачається із п. 4.1. Договору, для розрахунків за цим договором передбачено плановий і фактичний обсяг послуг.

Відповідно до п. 4.2. Договору планові обсяги послуги користувач зобов`язаний подавати ОСП до 25 доби місяця, що передує розрахунковому місяцю. Форма подання повідомлення розміщена на офіційному вебсайті ОСП.

Згідно з п. 5.5. Договору користувач здійснює розрахунок за фактичний обсяг послуги до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання послуги, наданих виконавцем (ОСП), або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком» (надалі - СУР), або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (надалі - Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису тієї особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді.

Судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні встановлено, що між сторонами підписано акти приймання-передачі послуг за лютий 2022 - травень 2023, на підставі яких у відповідача утворилась заборгованість за Договором у розмірі 62 688 908,12 грн, яка повністю сплачена під час розгляду даної справи, у зв`язку з чим ухвалою суду від 20.11.2023 закрито провадження у справі № 910/12280/23 в частині вимог про стягнення основного боргу.

У зв`язку із несвоєчасною оплатою нараховано відповідачу до сплати пеню у розмірі 25 093 484,91 грн, штраф у розмірі 15 944 739,99 грн, 3% річних у розмірі 2 069 646,97 та інфляційні втрати у розмірі 6 100 751,92 грн, які позивач просив стягнути з відповідача за даним позовом.

В суді першої інстанції відповідач, у разі повного або часткового задоволення позовних вимог, просив відстрочити виконання судового рішення у даній справі на 12 місяців.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі №910/12280/23 позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго 2 069 646,97 грн. 3% річних, 6 100 751,92 грн. інфляційних втрат та 122 555,98 грн. судового збору.

В іншій частині позову відмовлено.

Заяву Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про відстрочення виконання рішення суду задоволено частково.

Відстрочено виконання рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі №910/12280/23 на 6 місяців, тобто до 12.12.2024.

В обґрунтування прийнятого рішення суд першої інстанції зазначив, що позивачем належними та допустимими доказами доведено факт прострочення відповідачем виконання своїх грошових зобов`язань та підстав для застосування до останнього наслідків такого прострочення у вигляді стягнення 3% річних та інфляційних втрат на підставі ст. 625 ЦК України.

В той же час, підстави для стягнення з відповідача пені та штрафу у даному випадку відсутні, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Частково задовольняючи заяву про відстрочення виконання рішення, суд першої інстанції дійшов до висновку, що ненадання відстрочки виконання рішення у даній справі може призвести до загрози настання негативних наслідків для енергозабезпечення кінцевих споживачів, оскільки наразі першочерговим є спрямування коштів на відновлення енергетичної інфраструктури та забезпечення нормальної життєдіяльності населення.

Як вбачається з вимог та доводів апеляційної скарги, позивач не погоджується із рішенням суду першої інстанції в частині вирішення питання щодо відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі №910/12280/23 на 6 місяців.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до статті 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Колегія суддів зазначає, що вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

При цьому слід мати на увазі, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених статтею 331 ГПК України, ця стаття не вимагає та не обмежує право господарського суду певними обставинами, за наявності яких суд може відстрочити чи розстрочити виконання прийнятого ним рішення.

При вирішенні питання щодо відстрочення виконання рішення суд бере до уваги не тільки доводи відповідача про те, що виконання судового рішення може привести боржника до стану, який унеможливить здійснення ним господарської діяльності, а й матеріальний інтерес позивача та ступінь вини боржника (відповідача) у виникненні спору, а також той факт, що важке фінансове становище відповідача утворилось внаслідок його власної господарської діяльності, а не в силу якихось об`єктивних, незалежних від відповідача обставин. При цьому, з урахуванням вимог статті 74 ГПК України, обов`язок доведення існування таких обставин процесуальним законом покладається на особу, яка звертається з відповідною вимогою.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач, як на підставу для задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду посилався на те, що у зв`язку з триваючою військовою агресією РФ проти України ворогом постійно здійснюються ракетні обстріли, зокрема, по енергетичній інфраструктурі, які призвели до тяжких наслідків, що є загальновідомим фактом.

Відповідач вказує, що він є критично важливим та стратегічним підприємством, першочерговим завданням якого є забезпечення безперебійного електрозабезпечення споживачів міста Києва, а відновлення енергетичної інфраструктури є пріоритетом серед інших зобов`язань відповідача. Тому, отримані відповідачем кошти під час здійснення своєї господарської діяльності скеровуються першочергово на відновлення і ремонт електричних мереж.

Відповідач зазначає, що негайне виконання рішення суду у даній справі негативним чином вплине на діяльність останнього та призведе до арешту рахунків, що в свою чергу, матиме негативні наслідки для енергозабезпечення столиці України.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України №2102-IX від 24 лютого 2022 року "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

На даний час строк дії режиму воєнного стану в Україні продовжений.

Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень (стаття 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану").

Як вбачається з матеріалів справи, Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі" є підприємством паливно-енергетичного комплексу, яке є критично важливим для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення столичного регіону в особливий період, що підтверджується витягом з наказу Міністерства енергетики України № 107 від 24.03.2023.

Як вірно враховано судом першої інстанції, після початку збройної агресії енергетичні об`єкти відповідача зазнавали масованих ракетних ударів, у зв`язку з чим Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» вимушено опинилось у тимчасовій надзвичайній ситуації, яка призводить до обмеження платоспроможності і ведення господарської діяльності.

Колегією суддів враховано, що відповідач здійснив погашення всієї суми основної заборгованості в процесі розгляду справи в суді першої інстанції, що свідчить про вчинення останнім фактичних дій, спрямованих на добровільне погашення заборгованості перед позивачем та підтверджує відсутність у відповідача мети уникнення сплати інших виплат за укладеним між сторонами договором.

За наведених обставин відстрочення виконання рішення суду для боржника в даному випадку не є інструментом ухилення від виконання судового рішення, оскільки відповідач лише намагається через існування певних обставин, які таке виконання ускладнюють, забезпечити у майбутньому повне виконання рішення та погашення 3 % річних та інфляційних втрат перед стягувачем.

Доводи апелянта про недотримання судом балансу інтересів обох сторін під час вирішення заяви про відстрочення виконання рішення колегія суддів відхиляє з огляду на наступне.

Відстрочення виконання рішення суду є таким законодавчо врегульованим механізмом відтермінування поновлення порушеного права стягувача, який ґрунтується на об`єктивних, виняткових обставинах, застосування яких не призводить до шкоди сутності права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини (далі - Конвенція).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання ЄСПЛ підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 17.05.2005 у справі "Чіжов проти України" (заява № 6962/02) зазначено, що позитивним обов`язком держави є організація системи виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною і законодавчо, і практично, а нездатність державних органів ужити необхідних заходів для виконання рішення позбавляє гарантій, які закріплені у статті 6 Конвенції.

Питання про відстрочення (розстрочення) виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення (подібний висновок наведено в п. 4.12 постанови Верховного Суду від 21.01.2020 у справі № 910/1180/19).

За практикою Європейського суду з прав людини в окремих справах проти України було встановлено, що короткі затримки, менші ніж один рік, не вважаються настільки надмірними, щоб піднімати питання про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції ("Корнілов та інші проти України", заява № 36575/02, ухвала від 07.10.2003).

Колегія суддів відзначає, що надання відстрочки виконання рішення суду у даній справі сприятиме належному виконанню заявником своїх наявних зобов`язань, можливості запланувати та здійснити відповідні витрати, а отже належним чином виконати рішення суду у справі та, як наслідок, буде сприяти захисту інтересів обох сторін та переслідує мету недопущення значного погіршення економічної ситуації боржника.

Колегія суддів враховує, що позивач є державним стратегічним підприємством від якого також залежить стале функціонування електроенергетичної галузі та електроенергетичної національної безпеки.

Водночас, позивачем не надано доказів наявності збитків, зокрема, і у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем договору у даній справі.

А тому, враховуючи повне погашення відповідачем заборгованості перед позивачем, з огляду на викладені вище обставини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що відстрочення виконання рішення на 6 місяців не порушить баланс інтересів сторін, сприятиме досягненню мети виконання судового рішення при максимальному дотриманні співмірності негативних наслідків для боржника з інтересом кредитора.

Колегія суддів враховує, що доказів того, що відстрочення виконання судового рішення на 6 місяців сприятиме ухиленню від його виконання, вплине на фінансовий стан позивача та призведе до значних збитків останнього матеріали справи не містять.

При цьому апеляційний суд звертає увагу, що передбачена процесуальним законом можливість відстрочення виконання судового рішення жодним чином не звільняє сторону боржника від виконання взятих на себе зобов`язань та виконання вимог стягувача, проте, надає сторонам можливість врегулювати фінансові питання зі зменшенням ризику негативних наслідків для обох сторін, а саме: для боржника - загроза неможливості подальшого виконання своїх зобов`язань та припинення своєї господарської діяльності, а для стягувача - загроза можливості неотримання одразу протягом тривалого часу присудженої до стягнення суми коштів внаслідок переходу боржника у стан неплатоспроможності.

Колегія суддів також враховує, що оскільки питання щодо відстрочення або розстрочення виконання рішення належить до дискреційних повноважень суду, який у свою чергу навів відповідні та достатні підстави в обґрунтування висновку про відстрочення виконання рішення у справі строком на 6 місяців, у апеляційного господарського суду відсутні підстави вважати, що місцевий господарський суд допустив порушення норм матеріального чи процесуального права, або «справедливого балансу» між сторонами.

Враховуючи наведене, апеляційний господарський суд дійшов висновку про правомірність висновку суду першої інстанції, викладеного в оскаржуваному рішенні про достатню винятковість обставин для застосування у даному випадку визначеної ст. 331 ГПК України процедури відстрочення виконання судового рішення на 6 місяців, а саме: до 12.12.2024.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі № 910/14267/23 в частині вирішення питання щодо відстрочення виконання рішення суду відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування чи зміни в межах доводів та вимог апеляційної скарги не вбачається.

Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі № 910/12280/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 12.06.2024 у справі № 910/12280/23 в оскаржуваній частині залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи № 910/12280/23 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 17.09.2024

Головуючий суддя М.А. Барсук

Судді Л.Г. Сітайло

М.А. Руденко