ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2024 року м.Дніпро Справа № 904/5560/23

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Мороза В.Ф. - доповідач,

суддів: Іванова О.Г., Чередка А.Є.

секретар судового засідання Жолудєв А.В.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.02.2024 (суддя Бондарєв Е.М.)

у справі № 904/5560/23

за позовом Керівника Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області)

до Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль"

про стягнення збитків

ВСТАНОВИВ:

За допомогою системи "Електронний суд" 19.10.2023 керівник Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом №б/н від 19.10.2023 про стягнення з Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" 737 055,51 грн. збитків завдані порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 20.02.2024 позовні вимоги задоволено. Стягнути з Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) збитки завдані порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря в сумі 737 055,51 грн. Стягнуто з Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на користь Дніпропетровської обласної прокуратури витрати по сплаті судового збору в розмірі 8 844,66 грн.

Не погодившись з вказаним рішенням Акціонерним товариством "Криворізька теплоцентраль" подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.02.2024 у справі № 904/5560/23 та ухвалити нове, про відмову в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування поданої скарги апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм процесуального права, в результаті визнання встановленими недоведених обставин, що мають значення для справи.

Апеляційна скарга мотивована тим, що:

- жодного доказу, що державними інспекторами вимагалась довідка про період роботи джерел викидів із понаднормативним забрудненням не надано, жодного письмового запиту, чи вимоги щодо надання такої довідки Скаржник не отримував;

- суд першої інстанції не звернув увагу, що Позивач на момент звернення до суду був обізнаний щодо часу протягом якого джерела викидів Відповідача працювали в наднормативному режимі (з 15.12.2021 по 04.01.2022, а не по 20.12.2021);

- суд першої інстанції також хибно не взяв до уваги контр розрахунок, наданий Скаржником, відповідно до якого ймовірний розмір збитків за порушення законодавства про охорону атмосферного повітря становить 156 009,17 грн., а не 737 055,51 грн.

Процесуальний хід розгляду справи відображений у відповідних ухвалах Центрального апеляційного господарського суду.

Хронологія надходження інших процесуальних документів до суду.

28.05.2024 до Центрального апеляційного господарського суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

05.06.2024 до Центрального апеляційного господарського суду від прокурора надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

В судовому засіданні 05.09.2024 приймали участь представники відповідача (апелянта), позивача та прокурор.

Представник апелянта (відповідача) підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, просив суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове про відмову в задоволенні позовних вимог.

Представник позивача та прокурор заперечили проти задоволення апеляційної скарги, в тому числі з підстав, викладених у поданих суду відзивах, наполягали на необхідності залишення рішення суду першої інстанції без змін.

Апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення учасників справи, їх представників, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши повноту та об`єктивність встановлених обставин та висновки місцевого господарського суду, перевіривши правильність застосування норм матеріального та процесуального права, вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (Держекоінспекція) у період з 06.12.2021 по 17.12.2021 проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" (АТ "Криворізька теплоцентраль"), за результатами якої складено акт перевірки від 17.12.2021 №513/2.2-7/21, який складено з дотриманням приписів ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон № 877) та не оскаржений суб`єктом господарювання.

На підставі зазначеного акту, державним інспектором Держекоінспекції винесено Припис від 24.12.2021 №513/2.2-7/21 відповідно до ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" про усунення виявлених порушень природоохоронного законодавства.

Відповідно до пункту 1 опису виявлених порушень законодавства доданих до акту від 17.12.2021 №513/2.2-7/21 позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання АТ "Криворізька теплоцентраль" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та пункту 1 Припису від 24.12.2021 №513/2.2-7/21, Держекоінспекцією зафіксовано порушення порядку здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме: перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом №-021 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами по оксидах вуглецю від ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), протокол вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел №19-21-2, що є порушенням вимог ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", п.2.1.5.9 умов дозволу від 24.01.2018 № -021.

Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-021, виданий АТ "Криворізька теплоцентраль" 24.01.2018, та діючий, включає джерело виділення забруднюючих речовин ДВ №8 (ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7) та передбачає для цього джерела дозволені обсяги викидів забруднюючих речовин.

Згідно пункту 2 опису виявлених порушень законодавства доданих до акту від 17.12.2021 №513/2.2-7/21 позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання АТ "Криворізька теплоцентраль" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та пункту 1 Припису від 24.12.2021 №513/2.2-7/21, Держекоінспекцією зафіксовано порушення порядку здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме: перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом № -0329 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами по оксидах азоту від ДУ №1 котел паровий Ф. Сітчел ст.№1-1 (ДВ №1), протокол вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел №19/1-21-2, що є порушенням вимог ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", п.2.1.5.10 умов дозволу від 24.01.2018 №-0329.

Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря №-0329, виданий АТ "Криворізька теплоцентраль" 24.01.2018, та діючий, включає джерело виділення забруднюючих речовин ДВ №1 (ДУ №1 котел паровий Ф. Сітчел ст.№1-1) та передбачає для цього джерела дозволені обсяги викидів забруднюючих речовин.

За наслідками проведеної перевірки, з метою усунення виявлених порушень природоохоронного законодавства Держекоінспекцією винесено Припис від 24.12.2021 №513/2.2-7/21 з вимогою до АТ "Криворізька теплоцентраль", зокрема вказаних в п. 1 Припису, усунути до 25 грудня 2021 року порушення, яке полягає у виконанні вимог дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів в повному обсязі. Вказаний припис Держекоінспекцією 24.12.2021 через послуги АТ "Укрпошта" направлений рекомендованим листом з повідомленням про вручення за №694 до виконання АТ "Криворізька теплоцентраль".

Крім цього, за результатами перевірки 17.12.2021 складено протокол №215281 про адміністративне правопорушення, згідно із яким при перевірці АТ "Криворізька теплоцентраль" виявлено порушення порядку здійснення викиду забруднюючих речовин у атмосферне повітря, а саме: за результатами інспекційного інструментально-лабораторного контролю зафіксовано перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом №-021 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря по оксидах вуглецю від ДУ №1 котел водогрійний КВГМ-100 ст. №2-7 (ДВ №8), протокол вимірювань вмісту забруднюючих речовин №19-21-2.

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 215281 від 21.12.2021 заступника начальника РК-2 АТ "Криворізька теплоцентраль" Сніжко П.О. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 78 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу. Зазначений штраф Сніжко П.О. сплачено 24.12.2021.

За результатами перевірки 17.12.2021 складено протокол № 215280 про адміністративне правопорушення, згідно із яким при перевірці АТ "Криворізька теплоцентраль" виявлено порушення порядку здійснення викиду забруднюючих речовин у атмосферне повітря, а саме: за результатами інспекційного інструментально-лабораторного контролю зафіксовано перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом №-0329 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря по оксидах азоту від ДУ №1 котел паровий Ф. Сітчел ст.№1-1 (ДВ №1), протокол вимірювань №19/1-21-2.

Постановою про накладенні адміністративного стягнення № 215280 від 21.12.2021 заступника начальника КТЦ по експлуатації АТ "Криворізька теплоцентраль" Циганчука І.В. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 78 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу. Зазначений штраф ОСОБА_1 сплачено 28.12.2021.

Не погодившись з виявленими порушеннями АТ "Криворізька Теплоцентраль" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду щодо скасування припису № 513/2.2-7/21 від 24.12.2021 в частині пунктів, зокрема п. 1 Припису щодо виконання вимог дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів в повному обсязі, терміном виконання 25 грудня 2021 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.11.2022 по справі №160/5851/22, залишеним без змін постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 27.09.2023 відмовлено в частині скасування, зокрема п.1 Припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) №513/2.2-7/21 від 24.12.2021.

Так, 15.12.2021 державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Держекоінспекції в присутності уповноваженого представника підприємства начальника районної котельні №2 АТ "Криворізька теплоцентраль" в ході проведення позапланової перевірки АТ "Криворізька теплоцентраль" було здійснено відбір проб викидів забруднюючих речовин з організованих стаціонарних джерел ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7. Усього відібрано 3 об`єднаних проб джерел викиду, про що складено акт відбору проб організованих викидів стаціонарних джерел від 15.12.2021 №19-21-2, підписаний виконавцями відбору проб та представником суб`єкта господарювання, зауважень щодо стану проб і записів не було.

Згідно з п. 2.1.1. умов дозволу №-021 від 24.01.2018, жодний із вказаних дозволених викидів в атмосферу не повинен перевищувати граничнодопустимі рівні викидів вказаних у даному дозволі та розділі 3 даних умов. Інших викидів в атмосферу, що чинить суттєвий вплив на навколишнє середовище, бути не повинно.

Усупереч вказаних вимог дозволу, згідно протоколу вимірювання вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел від 15.12.2021 №19-21-2, за результатами 3 проб джерел викиду, масова концентрація оксиду вуглецю становить: 1) 276,55 мг/м3; 2) 276,65 мг/м3; 3) 281,84 мг/м3, що середнє арифметичне значення результатів вимірювань масової концентрації забруднюючої речовини (трьох послідовно відібраних об`єднаних проб) (згідно з п. 3.1 Методики), приведених до нормальних умов, у перерахунку на вміст кисню складає =278,35 мг/м-3 (у дозволі зазначається норматив 159,38 мг/м-3), що в 1,5 рази перевищує нормативи викиду, встановлені у дозволі.

Крім того, державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Держекоінспекції 16.12.2021 в присутності уповноваженого представника підприємства заступника начальника КТЦ по експлуатації АТ "Криворізька теплоцентраль" в ході проведення позапланової перевірки АТ "Криворізька теплоцентраль" було здійснено відбір проб викидів забруднюючих речовин з організованих стаціонарних джерел ДУ №1 котел паровий Ф. Сітчел ст.№1-1. Усього відібрано 3 об`єднаних проб джерел викиду, про що складено акт відбору проб організованих викидів стаціонарних джерел від 16.12.2021 №19/1-21-2, підписаний виконавцями відбору проб та представником суб`єкта господарювання, зауважень щодо стану проб і записів не було.

Згідно з п. 2.1.1. умов дозволу №-0329 від 24.01.2018, жодний із вказаних дозволених викидів в атмосферу не повинен перевищувати граничнодопустимі рівні викидів вказаних у даному дозволі та розділі 3 даних умов. Інших викидів в атмосферу, що чинить суттєвий вплив на навколишнє середовище, бути не повинно.

Усупереч вказаних вимог дозволу, згідно протоколу вимірювання вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел від 16.12.2021 №19/1-21-2, за результатами 3 проб джерел викиду, масова концентрація оксиду азоту становить: 1) 355,682 мг/м3; 2) 356,556 мг/м3; 3) 350,550 мг/м3 що середнє арифметичне значення результатів вимірювань масової концентрації забруднюючої речовини (трьох послідовно відібраних об`єднаних проб), приведених до нормальних умов, у перерахунку на вміст кисню складає 354,263 мг/м-3 (згідно п. 3.1 Методики) у дозволі зазначається норматив 296,24 мг/м-3), що майже в 2 рази перевищує нормативи викиду, встановлені у дозволі.

АТ "Криворізька теплоцентраль" 20.12.2021 за №10180/13 направила лист Держекоінспекції щодо виконання п. 1 Припису № 513/2.2-7/21 від 24.12.2021, а саме налагодження режиму горіння в котлах ДУ № 1 котел КВГМ 100 ст. 2-7 (ДВ № 8) та ДУ № 1 котел паровий Ф.Мітчел ст. № 1-1 (ДВ № 1), у зв`язку з чим, просить Держекоінспекцію провести контрольне вимірювання у вказаних котлах.

Держекоінспекція видала наказ від 21.12.2021 №2006 щодо проведення позапланового заходу АТ "Криворізька теплоцентраль" у частині дотримання нормативів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (повторний інструментальний контроль від ДВ №1 та ДВ №8) з 22.12.2021 по 06.01.2022.

На підставі наказу від 21.12.2021 №2006 та направлення від 22.12.2021 №4-1596-7 у період з 05.01.2022 по 06.01.2022 Держекоінспекцією проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) АТ "Криворізька теплоцентраль".

За результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) 06.01.2022 складений Акт №2/7/22 в якому зазначені порушення вимог законодавства, а саме:

- статті 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", п.2.1.5.9 умов Дозволу №-021: в період з 15.12.2021 по дату усунення порушень 04.01.2022 включно (згідно п. 3.11 Методики час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу) джерелом викиду ДУ № 1 котел КВГМ 100 ст. 2-7 (ДВ № 8) підприємства здійснювались викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом №-021 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами по оксидах вуглецю. Під час перевірки підприємством довідка щодо кількості годин роботи джерела викидів в наднормативному режимі не надана;

- статті 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", п.2.1.5.10 умов Дозволу № -0329: в період з 16.12.2021 дату усунення порушень 05.01.2022 включно (згідно п. 3.11 Методики час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу) джерелом викиду ДУ № 1 котел паровий Ф.Мітчел ст. № 1-1 (ДВ № 1) підприємства здійснювались наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом № -0329 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами по оксидах азоту. Під час перевірки підприємством довідка щодо кількості годин роботи джерела викидів в наднормативному режимі не надана.

У зв`язку з наявністю порушень Закону України "Про охорону атмосферного повітря" екологічною інспекцію у квітні 2022 року суб`єкту господарювання АТ "Криворізька теплоцентраль" нараховані збитки, що заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Держекоінспекцією розрахунок розміру відшкодування збитків за наднормативний викид проведено згідно Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697(далі Методика).

На підставі цієї Методики внаслідок виявлених порушень, зокрема перевищення нормативів викиду відібраних проб по оксидах азоту стаціонарного джерела викиду ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ № 8) за діючим дозволом №-021 від 24.01.2018 та оксидах вуглецю стаціонарного джерела викиду ДУ № 1 котел паровий Ф.Мітчел ст. № 1-1 (ДВ № 8) за діючим дозволом № -0329 від 24.01.2018, Держекоінспекцією розраховано розмір збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря АТ "Криворізька теплоцентраль".

Розмір компенсації збитків за наднормативні викиди в атмосферу АТ "Криворізька теплоцентраль" по джерелу викиду ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8) по оксидах вуглецю та джерелу викиду ДУ № 1 котел паровий Ф.Мітчел ст. № 1- 1 (ДВ №1) по оксидах азоту складає 737 055,51 грн.:

- 355 055,59 грн. - джерело №8 (ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7) за період з 15.12.2021 по 04.01.2022;

- 381 999,92 грн. - джерело №1 (ДУ №1 котел паровий Ф. Мітчел ст.№1-1) за період з 16.12.2021 по 05.01.2022.

З метою добровільного відшкодування завданої шкоди Держекоінспекцією до АТ "Криворізька теплоцентраль", поштовим зв`язком 11.04.2022 надіслано претензію від 08.04.2022 за №7/95-ПР, з пропозицією добровільного відшкодування суми завданих збитків навколишньому середовищу, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення від 11.04.2022 №308.

АТ "Криворізька теплоцентраль" нараховані збитки, що заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, не сплачені, що є причиною виникнення спору.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що матеріалами справи доведено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправної поведінки відповідача, яка виявилась у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу; безпосереднього причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; самої шкоди та вини, а тому належить стягнути з відповідача 737 055,51 грн. шкоди.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, оскаржуваному судовому рішенню та доводам апеляційної скарги, апеляційний суд зазначає наступне.

За допомогою системи "Електронний суд" 19.10.2023 керівник Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом №б/н від 19.10.2023 про стягнення з Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" 737 055,51 грн. збитків завдані порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі наказу від 21.12.2021 №2006 та направлення від 22.12.2021 №4-1596-7 у період з 05.01.2022 по 06.01.2022 Держекоінспекцією проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) АТ "Криворізька теплоцентраль". За результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) 06.01.2022 складений Акт №2/7/22 в якому зазначені порушення вимог законодавства, а саме:

- статті 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", п.2.1.5.9 умов Дозволу №-021: в період з 15.12.2021 по дату усунення порушень 04.01.2022 включно (згідно п. 3.11 Методики час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу) джерелом викиду ДУ № 1 котел КВГМ 100 ст. 2-7 (ДВ № 8) підприємства здійснювались викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом №-021 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами по оксидах вуглецю. Під час перевірки підприємством довідка щодо кількості годин роботи джерела викидів в наднормативному режимі не надана;

- статті 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря", п.2.1.5.10 умов Дозволу № -0329: в період з 16.12.2021 дату усунення порушень 05.01.2022 включно (згідно п. 3.11 Методики час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу) джерелом викиду ДУ № 1 котел паровий Ф.Мітчел ст. № 1-1 (ДВ № 1) підприємства здійснювались наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а саме перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом № -0329 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами по оксидах азоту. Під час перевірки підприємством довідка щодо кількості годин роботи джерела викидів в наднормативному режимі не надана.

У зв`язку з наявністю порушень Закону України "Про охорону атмосферного повітря" екологічною інспекцію у квітні 2022 року суб`єкту господарювання АТ "Криворізька теплоцентраль" нараховані збитки, що заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Держекоінспекцією розрахунок розміру відшкодування збитків за наднормативний викид проведено згідно "Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря" (далі - Методика), затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за №414/34697. Розмір компенсації збитків за наднормативні викиди в атмосферу АТ "Криворізька теплоцентраль" по джерелу викиду ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8) по оксидах вуглецю та джерелу викиду ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчел ст. № 1- 1 (ДВ №1) по оксидах азоту складає 737 055,51 грн.

Керівник Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області зазначає, що протиправна поведінка відповідача полягає у порушенні вимог статей 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" та здійсненні викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря у порушення вимог діючого дозволу у вигляді перевищення нормативів викиду відібраних проб по оксидах азоту та оксидах вуглецю. Вина відповідача полягає у невжитті заходів, спрямованих на уникнення шкідливого результату у процесі своєї діяльності. Отже, здійснення відповідачем у процесі своєї діяльності викидів в атмосферне повітря з перевищенням нормативів викиду відібраних проб по оксидах азоту, оксидах вуглецю та діоксиду сірки, спричинило державі шкоду (причинно-наслідковий зв`язок). При цьому шкідливий результат протиправної поведінки відповідача - це забруднення атмосферного повітря речовинами, викид яких здійснено з перевищенням нормативів викиду оксиду азоту та оксиду вуглецю у повітря, встановлених в діючому дозволі. Тобто, має місце повний склад цивільного правопорушення. Шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом (ст.34 Закону України "Про атмосферне повітря").

Щодо представництва прокурором інтересів держави в суді Керівник Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області зазначає, що преамбулою та ст. 1 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" визначено, що атмосферне повітря є одним з основних життєво важливих елементів навколишнього природного середовища, який являє собою природну суміш газів, що знаходиться за межами жилих, виробничих та інших приміщень. За Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" (ст. 5) державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Таким чином, раціональне використання природних ресурсів, зокрема атмосферного повітря, безпосередньо зачіпає інтереси держави, адже є основним завданням та засадою діяльності держави, діяльність якої має бути спрямована на збереженні та відновленні природного стану атмосферного повітря, створенні сприятливих умов для життєдіяльності, забезпеченні екологічної безпеки та запобіганні шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище.

Статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30 % грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Крім того, згідно п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70% грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективними планом формування територій громад - 50%, обласних бюджетів та бюджету АРК - 20%. Кошти місцевих, Автономної Республіки Крим і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи заходи для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення. Ненадходження цих коштів до державного та місцевого бюджетів, перешкоджає державі у здійсненні нею зобов`язань щодо відновлення природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки держави.

Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є органом державної влади, до компетенції якого віднесено звернення із позовною заявою до АТ "Криворізька теплоцентраль" про стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства. З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави 18.08.2023 за вихідним №04/58-6033вих-23 Криворізькою північною окружною прокуратурою спрямовано до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) запит в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" з метою з`ясування факту відшкодування збитків держави, встановлення причин незвернення до суду з позовною заявою про стягнення збитків з АТ "Криворізька теплоцентраль". Відповідно до листа Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 25.09.2023 №3-7030-10 з відповідним позовом про стягнення заподіяних державі збитків інспекція не зверталась.

Таким чином, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) обізнана про необхідність захисту інтересів держави та мала відповідні повноваження для їх захисту, проте таких заходів не вжила, що відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для звернення прокурора до суду з цим позовом в інтересах держави в особі зазначеного органу.

Щодо порушення інтересів держави та підстав представництва інтересів прокурором, апеляційний суд зазначає наступне.

Згідно п. 3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Статтею 53 ГПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор, серед іншого, звертається до суду з позовною заявою. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави в позовній, чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

У відповідності до п. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України №3-рп/99 у справі № 1-1/99 від 08.04.1999 прокурор або його заступник самостійно визначає з посиланням на чинне законодавство в чому полягає порушення інтересів держави, обґрунтовуючи в позовній заяві необхідність їх захисту, та визначає орган, який уповноважений державою виконувати відповідні функції в спірних правовідносинах.

У зазначеному рішенні вказано, що оскільки "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносин. Під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах" потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки:

"Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим".

З огляду на викладене, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

У такому випадку суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 906/982/19.

При цьому обставини дотримання прокурором установленої ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури, яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до приписів статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. Аналогічні висновки щодо застосування цієї норми викладені у постановах Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 920/284/18, від 03.04.2019 у справі № 909/63/18, від 17.04.2019 у справі № 916/641/18, від 31.07.2019 у справі № 916/2914/18, від 06.08.2019 у справі № 912/2529/18, від 15.12.2020 у справі №904/82/19, від 27.07.2021 у справі № 909/835/18.

При визначенні органу, в інтересах якого пред`являється позов, прокурор не повинен перелічувати усі без винятку органи, уповноважені державою на здійснення повноважень із захисту інтересів держави у відповідному спорі, оскільки згідно зі ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурору достатньо довести, що орган, в інтересах якого заявлено позов, уповноважений на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах.

Відповідно до ст. 16 Конституції України, забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. Основною засадою внутрішньої політики в екологічній сфері є збереження навколишнього природного середовища (ч.1 ст. 9 Закону України "Про засади внутрішньої і зовнішньої політики")

Згідно ст. 50 Конституції України кожному гарантується право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Преамбулою ст. 1 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" визначено, що атмосферне повітря є одним з основних життєво важливих елементів навколишнього природного середовища, який являє собою природну суміш газів, що знаходиться за межами жилих, виробничих та інших приміщень.

За Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" (ст. 5) державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Таким чином, раціональне використання природних ресурсів, зокрема атмосферного повітря, безпосередньо зачіпає інтереси держави, адже є основним завданням та засадою діяльності держави, діяльність якої має бути спрямована на збереженні та відновленні природного стану атмосферного повітря, створенні сприятливих умов для життєдіяльності, забезпеченні екологічної безпеки та запобіганні шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище.

Статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30 % грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Крім того, згідно п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 % грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективними планом формування територій громад 50%, обласних бюджетів та бюджету АРК 20%.

Кошти місцевих, Автономної Республіки Крим і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, включаючи заходи для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення.

Ненадходження цих коштів до державного та місцевого бюджетів, перешкоджає державі у здійсненні нею зобов`язань щодо відновлення природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки держави.

В свою чергу, згідно ч. 3 ст. 16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Відповідно до ст. 27 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", контроль у галузі охорони атмосферного повітря здійснюється з метою забезпечення дотримання вимог законодавства про охорону атмосферного повітря місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, посадовими особами цих органів, а також підприємствами, установами, організаціями та громадянами.

Державний контроль у галузі охорони атмосферного повітря здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а на території Автономної Республіки Крим - органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів, а також іншими органами виконавчої влади (ст. 28 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Пунктом "а" ч. 1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища, до якої належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря.

Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, відповідно до вимог ст. 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

За змістом ст. 1 цього Закону державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, належить, зокрема контроль за додержанням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами вимог законодавства України про охорону земель.

Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, визначено, що Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, згідно з пп. 8, 9 п. 4 даного Положення, пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Як вбачається зі змісту постанови Кабінету Міністрів України від 09.09.2020 № 802 Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції, постановлено: 1. Утворити як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної екологічної інспекції за переліком згідно з додатком 1; 2. Ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної екологічної інспекції за переліком згідно з додатком 2; Установлено, що територіальні органи Державної екологічної інспекції, що ліквідуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, продовжують виконувати свої повноваження до передачі таких повноважень відповідним міжрегіональним територіальним органам, які утворюються згідно з пунктом 1 цієї постанови.

Згідно з відповідними переліками (додатки 1 та 2 до вказаної постанови) утворюється Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та ліквідовано як юридичну особу публічного права Державну екологічну інспекцію в Дніпропетровській області.

Наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 № 254 затверджено положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) нова редакція (далі - Положення № 254).

Відповідно до п. 1 Положення №254, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

Пунктом 3 Положення № 254 встановлено, що основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

Згідно з п.п. 4 пункту 2 розділу ІІ Положення № 254, Інспекція, зокрема, здійснює нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема щодо виконання загальнодержавних, галузевих або регіональних природоохоронних програм; наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин; додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря.

Пунктами 9, 10 Положення № 254 передбачено, що Інспекція пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами, виступає позивачем та відповідачем у судах.

З огляду на викладене, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є органом державної влади, до компетенції якого віднесено звернення із позовною заявою до АТ "Криворізька теплоцентраль" про стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Отже, Держекоінспекція Придніпровського округу є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави 18.08.2023 за вихідним №04/58-6033вих-23 Криворізькою північною окружною прокуратурою спрямовано до Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) запит в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" з метою з`ясування факту відшкодування збитків держави, встановлення причин незвернення до суду з позовною заявою про стягнення збитків з АТ "Криворізька теплоцентраль".

Відповідно до листа Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 25.09.2023 №3-7030-10 з відповідним позовом про стягнення заподіяних державі збитків інспекція не зверталась.

Таким чином, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) обізнана про необхідність захисту інтересів держави та мала відповідні повноваження для їх захисту, проте таких заходів не вжила, що відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі зазначеного органу.

Так, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор в даних правовідносинах із дотриманням належної процедури, реалізуючи представницькі повноваження, виконує субсидіарну роль та замінює в судовому провадженні суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту.

У рішенні ЄСПЛ від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" суд наголосив, що засіб захисту повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.

Подання позову прокурором за таких умов є єдиним ефективним засобом захисту порушених інтересів держави.

Отже, за наявності факту порушення інтересів держави у сфері охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), до компетенції якої віднесено повноваження контролю за використанням та охороною природних ресурсів не здійснено достатніх заходів, що спрямовані на захист державних інтересів, зокрема щодо стягнення з АТ "Криворізька теплоцентраль" у судовому порядку збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря.

Відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Центральною окружною прокуратурою міста Дніпра листом від 17.10.2023 №04/58-7631вих-23 повідомлено Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та зазначено, що позовна заява буде скерована до суду для розгляду по суті.

Таким чином, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) у зв`язку із неналежним здійсненням наданих повноважень та невжиттям належних заходів до захисту інтересів держави.

При поданні даного позову Прокурор не замінює позивачів та не є їх альтернативою, а виконує субсидіарну роль, щоб інтереси держави, які в цьому випадку збігаються із публічним інтересом, не були незахищені, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постановах від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17).

Щодо суті спору та предмету позову.

За приписами ч. 2 ст. 76 ГПК України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Предметом доказування у даній справі є обставини, пов`язані з наявністю підстав для стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря у сумі 737 055,51 грн.

Так, правовідносини щодо відшкодування збитків врегульовані, зокрема положеннями глави 25 "Відшкодування збитків у сфері господарювання" Господарського кодексу України (далі - ГК України) та глави 82 "Відшкодування шкоди" Розділу ІІІ "Окремі види зобов`язань" Книги п`ятої "Зобов`язальне право" Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у ст. 1166 ЦК України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи: 1) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; 2) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); 3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; 4) вину особи, що завдала шкоду.

Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Натомість відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (див. висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 17.03.2020 у справі № 912/823/18, від 18.12.2020 у справі № 922/3414/19, від 03.11.2021 у справі № 922/1705/20, від 02.06.2022 у справі № 920/821/18, від 28.09.2023 у справі № 927/32/23).

При вирішення даної справи апеляційний суд виходить з того, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України. Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Як передбачено ст. 10 вищезгаданого Закону підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зокрема, зобов`язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо.

За змістом положень ст.ст. 4, 6, 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" нормування в галузі охорони атмосферного повітря проводиться з метою встановлення комплексу обов`язкових норм, правил, вимог до охорони атмосферного повітря від забруднення та забезпечення екологічної безпеки. Для оцінки стану забруднення атмосферного повітря встановлюються нормативи екологічної безпеки атмосферного повітря та нормативи гранично допустимих викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, рівні шкідливого впливу фізичних та біологічних факторів у межах населених пунктів, у рекреаційних зонах, в інших місцях проживання, постійного чи тимчасового перебування людей, об`єктах навколишнього природного середовища з метою забезпечення екологічної безпеки громадян і навколишнього природного середовища. Суб`єкти господарювання, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані: здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів; забезпечувати безперебійну ефективну роботу і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів і зменшення рівнів впливу фізичних та біологічних факторів; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря організованими та неорганізованими стаціонарними джерелами викидів, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік.

Згідно ст. 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства.

У цій справі судом встановлено та не спростовано відповідачем (апелянтом), що Звіт про виконання заходів Припису від 24.12.2021 №513/2.2-7./21 щодо усунення порушень, зокрема п. 1, Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) було отримано лише 27.07.2023. У вказаному звіті є посилання на лист за №10182/13 від 20.12.2021 щодо проведення вимірювань на котлах:- котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1) представниками атестованої випробувальної лабораторії ТОВ "НТЦ "Екотрейд".

Статтею 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" передбачено, що шкода завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню в порядку та розмірах, встановлених законом.

Положеннями статей 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до листа Держекоінспекції від 10.11.2023 №3-8413-7, наданого окружній прокуратурі, Держекоінспекцією отримано листа від АТ "Криворізька теплоцентраль" від 20.12.2021 №10180/13 стосовно проведення налагодження режимів горіння на котлах інженерами з налагодження й випробування АТ "Криворізька теплоцентраль" на котлах ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1) та запрошено спеціалістів екологічної інспекції для проведення контрольних вимірювань на зазначених котлах. До листа ні яких додатків щодо результатів проведення вимірювань ТОВ "НТЦ "Екотрейд" (актів визначення концентрацій забруднюючих речовин у промислових викидах стаціонарних джерел забруднення, протоколів вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел не прикладалось).

Відповідно до пункту 2.9 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря», затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 р. за №414/34697», за результатами перевірки суб`єкта господарювання, складається акт перевірки в установленому законодавством порядку із зазначенням часу роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду в годинах та пункту 3.11 Методики - час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу.

У відповідності до пункту 3.12 Методики факт усунення порушення (наднормативного викиду) може бути підтверджений: даними інструментально-лабораторних вимірювань, проведених уповноваженими територіальними і міжрегіональними територіальними органами Держекоінспекції або лабораторіями суб`єкта господарювання та інших акредитованих на проведення відповідних вимірювань, у присутності державного інспектора (за згодою) у разі перевищення затверджених нормативів викидів.

Держекоінспекція під час проведення 20.12.2021 представниками атестованої випробувальної лабораторії ТОВ "НТЦ "Екотрейд" вимірювань на котлах ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1) присутні не були.

Крім того, на підставі листа АТ "Криворізька теплоцентраль" від 20.12.2021 за №10180/13 Держекоінспекція видала наказ від 21.12.2021 №2006 щодо проведення позапланового заходу АТ "Криворізька теплоцентраль" у частині дотримання нормативів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (повторний інструментальний контроль від ДВ №1 та ДВ №8) з 22.12.2021 по 06.01.2022.

В період з 05.01.2022 по 06.01.2022 проведено позаплановий захід у частині дотримання нормативів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Під час проведення позапланової перевірки АТ "Криворізька теплоцентраль" спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю Дніпропетровської області Державної екологічної інспекції Придніпровського округу проведено вимірювання викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на стаціонарних джерелах від ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8) та ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1).

Під час перевірки 05.01.2022 - 06.01.2022 АТ "Криворізька теплоцентраль" не надана інформація щодо проведених 20.12.2021 ТОВ "НТЦ "Екотрейд" вимірювань на котлах ДУ №1 котел КВГМ- 100 ст.№2-7 (ДВ №8), ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1), які б підтверджували би факт усунення наднормативних викидів, та в подальшому підприємством не надана інформація щодо кількості годин роботи від вище вказаних джерел викидів в наднормативному режимі, які необхідні для проведення розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Факт не надання підприємством інформації щодо роботи джерел викидів в наднормативному режимі зазначений в акті від 06.01.2022 №2/7/22 складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Звіт про виконання заходів Припису від 24.12.2021 №513/2.2-7./21 щодо усунення порушень зокрема п. 1 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) було отримано лише 27.07.2023. Також, слід зазначити що в даному звіті є посилання на лист за №10182/3 від 20.12.21 щодо проведення вимірювань на котлах :- котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1) представниками атестованої випробувальної лабораторії ТОВ "НТЦ "Екотрейд", який не надходив на адресу до інспекції.

Таким чином, є засвідченим належними та допустимими доказами факт того, що у даному випадку відповідач здійснював наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферу і тим самим порушив приписи Закону України "Про охорону атмосферного повітря", тобто діяв неправомірно.

Факт наднормативного викиду відповідачем забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на такі викиди належним чином встановлений проведеною позивачем перевіркою, підтверджується матеріалами справи.

Відповідач не довів відсутності своєї вини у заподіянні шкоди наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферу у період з 15.12.2021 по 05.01.2022.

Відтак, судом встановлено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправну поведінку відповідача, яка виявилась у понаднормових викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря; безпосереднього причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; самої шкоди та вини.

За таких умов, колегія суддів погоджується з висновком господарського суду про задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача 737 055,51 грн. шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища.

Щодо доводів апелянта про те, що жодного доказу, що державними інспекторами вимагалась довідка про період роботи джерел викидів із понаднормативним забрудненням не надано, жодного письмового запиту, чи вимоги щодо надання такої довідки Скаржник не отримував, то у спірних правовідносинах саме відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Як вже було зазначено, вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника, а відповідачем не надано суду доказів виконання ним припису від 24.12.2021 №513/2.2-7./21 та усунення порушень саме 20.12.2021.

Також, матеріалами справи спростовуються посилання апелянта на те, що суд першої інстанції не звернув увагу, що Позивач на момент звернення до суду був обізнаний щодо часу протягом якого джерела викидів Відповідача працювали в наднормативному режимі (з 15.12.2021 по 04.01.2022, а не по 20.12.2021), позаяк доказів інформування позивача про усунення порушень у сказану дату з відповідними підтверджуючими такі твердження доказами представлено не було.

Натомість відповідач наголошує, що 20.12.2021 представниками атестованої випробувальної лабораторії ТОВ «НТЦ «Екотрейд» проведено виміри на котлах «Мітчел» №1-1 та КВГМ-100 №2-7 (договірний лист від 20.12.2021 №10088/04). Перевищень гранично допустимих викидів оксиду вуглецю на вказаних котлах не виявлено. Про результати проведених вимірів направлено Держекоінспекції лист від 20.12.2021 №10182/13 стосовно проведення представниками атестованої випробувальної лабораторії ТОВ «НТЦ «Екотрейд»» налагодження режимів горіння на вказаних котлах.

Щодо цього варто зазначити, що дійсно в матеріалах справи міститься лист від АТ «Криворізька теплоцентраль» від 20.12.2021 №10180/13 стосовно проведення налагодження режимів горіння на котлах інженерами з налагодження й випробування АТ «Криворізька теплоцентраль» на котлах ДУ №1 котел КВГМ-100 ст. №2-7 (ДВ №8), ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1).

Однак до листа ніяких додатків щодо результатів проведення вимірювань ТОВ «НТЦ» Екотрейд» (як-то актів визначення концентрацій забруднюючих речовин у промислових викидах стаціонарних джерел забруднення, протоколів вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел) долучено не було.

Згідно п. 2.9 Методики за результатами перевірки суб`єкта господарювання, складається акт перевірки в установленому законодавством порядку із зазначенням часу роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду в годинах та пункту 3.11 «Методики» - час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу.

У відповідності до п. 3.12: «Факт усунення порушення (наднормативного викиду) може бути підтверджений: даними інструментально-лабораторних вимірювань, проведених уповноваженими територіальними і міжрегіональними територіальними органами Держекоінспекції або лабораторіями суб`єкта господарювання та інших акредитованих на проведення відповідних вимірювань, у присутності державного інспектора (за згодою) у разі перевищення затверджених нормативів викидів».

Уповноважені особи Держекоінспекціі під час проведення 20.12.2021 представниками атестованої випробувальної лабораторії ТОВ «НТЦ» Екотрейд» вимірювань на котлах ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1) присутні не були.

Відповідач (апелянт) зазначає, що їх присутність є необов`язковою, проте це не звільняє від необхідності належного інформування та запрошення державного інспектора для інструментально-лабораторних вимірювань, натомість як свідчать матеріали справи, Інспекція позивачем не повідомлялась про те, що такі вимірювання будуть проводитися та відповідно не запрошувалася для участі у цих заходах.

Крім того, матеріалами справи підтверджено, що на підставі листа АТ «Криворізька теплоцентраль» від 20.12.2021 за №10180/13 Держекоінспекція видала наказ від 21.12.2021 №2006 щодо проведення позапланового заходу АТ «Криворізька теплоцентраль» у частині дотримання нормативів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (повторний інструментальний контроль від ДВ №1 та ДВ №8) з 22.12.2021 по 06.01.2022.

В період з 05.01.2022 по 06.01.2022 проведено позаплановий захід у частині дотримання нормативів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Під час проведення позапланової перевірки АТ «Криворізька теплоцентраль» спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю Дніпропетровської області Державної екологічної інспекції Придніпровського округу проведено вимірювання викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на стаціонарних джерелах від ДУ №1 котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8) та ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1).

Під час перевірки 05.01.2022 06.01.2022 АТ «Криворізька теплоцентраль» не надано інформації щодо проведених 20.12.2021 ТОВ «НТЦ» Екотрейд» вимірювань на котлах ДУ №1 котел КВГМ- 100 ст.№2-7 (ДВ №8), ДУ №1 котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1), які б підтверджували би факт усунення наднормативних викидів. Також, не надано інформації щодо кількості годин роботи від вище вказаних джерел викидів в наднормативному режимі, які необхідні для проведення розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Тому факт не надання підприємством інформації щодо роботи джерел викидів в наднормативному режимі зазначений в акті від 06.01.2022 №2/7/22 складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Судом також зауважується, що у листах АТ «Криворізька теплоцентраль» від 20.12.2021 №10182/3 та від 20.12.2021 №10180/3 зазначена суперечлива інформація щодо проведення налагоджування режиму горіння - в одному випадку роботи проводились інженерами з налагодження й випробувань АТ «Криворізька теплоцентраль», в іншому листі фахівцями ТОВ «НТЦ «ЕКОТРЕЙД». Крім того, в листі №10182/13 від 20.12.21 в посиланні на додаток зазначено: у Акті визначення концентрацій на джерелі викиду №7, котел КВГМ -100 №2-8, в той час як перевищення було зафіксовано на іншому джерелі.

Поміж іншого, за результатами перевірки 17.12.2021 було складено протокол №215281 про адміністративне правопорушення, згідно із яким при перевірці АТ "Криворізька теплоцентраль" виявлено порушення порядку здійснення викиду забруднюючих речовин у атмосферне повітря, а саме: за результатами інспекційного інструментально-лабораторного контролю зафіксовано перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом №-021 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря по оксидах вуглецю від ДУ №1 котел водогрійний КВГМ-100 ст. №2-7 (ДВ №8), протокол вимірювань вмісту забруднюючих речовин №19-21-2.

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 215281 від 21.12.2021 заступника начальника РК-2 АТ "Криворізька теплоцентраль" Сніжко П.О. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 78 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу. Зазначений штраф ОСОБА_2 сплачено 24.12.2021.

Також, 17.12.2021 складено протокол № 215280 про адміністративне правопорушення, згідно із яким при перевірці АТ "Криворізька теплоцентраль" виявлено порушення порядку здійснення викиду забруднюючих речовин у атмосферне повітря, а саме: за результатами інспекційного інструментально-лабораторного контролю зафіксовано перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання встановлених Дозволом №-0329 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря по оксидах азоту від ДУ №1 котел паровий Ф. Сітчел ст.№1-1 (ДВ №1), протокол вимірювань №19/1-21-2.

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 215280 від 21.12.2021 заступника начальника КТЦ по експлуатації АТ "Криворізька теплоцентраль" Циганчука І.В. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 78 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу. Зазначений штраф ОСОБА_1 сплачено 28.12.2021.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (стаття 73 ГПК України).

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).

Тобто обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

В силу статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вищенаведене у своїй логічній сукупності та взаємозв`язку обгрунтовано ставить під сумнів твердження АТ «Криворізька теплоцентраль» про усунення порушення 20.12.2021.

Слід зазначити, що при вирішенні даного спору про стягнення збитків внаслідок наднормативних викидів, спірним є лише період наднормативних викидів, який достовірно встановлений актом перевірки, до якого зауваження чи заперечення не надавалися.

В свою чергу, Звіт про виконання заходів Припису від 24.12.2021 №513/2.2-7./21 щодо усунення порушень зокрема п. 1 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) взагалі було направлено позивачу та отримано останнім лише 27.07.2023. При цьому в даному звіті є посилання на лист за №10182/3 від 20.12.21 щодо проведення вимірювань на котлах :- котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), котел паровий Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1) представниками атестованої випробувальної лабораторії ТОВ «НТЦ «Екотрейд», який не надходив на адресу до інспекції.

Щодо доводів скаржника про те, що суд першої інстанції також хибно не взяв до уваги контр розрахунок, наданий Скаржником, відповідно до якого ймовірний розмір збитків за порушення законодавства про охорону атмосферного повітря становить 156009,17 грн., а не 737 055,51 грн, необхідно наголосити, що під час проведення розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря» та направлення претензії від 08.04.2022 № 7/95-ПР жодної інформації щодо наявності результатів вимірювань проведених ТОВ «НТЦ» Екотрейд» 20.12.2021 на котлах: котел КВГМ-100 ст.№2-7 (ДВ №8), котел Ф.Мітчелл ст.№1-1 (ДВ №1), які би підтверджували факт усунення наднормативних викидів, на адресу Держекоінспекції Придніпровського округу не надходило.

Враховуючи у даному випадку сукупність встановлених вище обставин, підтверджених відповідними доказами, наявними в матеріалах справи, з огляду на положення ст.ст. 74-80, 86 ГПК України, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про наявність достатніх правових підстав для задоволення позову.

Порушень або неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, апеляційним судом під час перегляду справи в апеляційному порядку не встановлено.

З урахуванням фактичних обставин справи та норм чинного законодавства, які підлягають до застосування у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що доводи скаржника, наведені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні, у зв`язку з чим не вбачає підстав для зміни чи скасування Господарського суду Дніпропетровської області від 20.02.2024 у справі № 904/5560/23, яке відповідає вимогам встановленим ст. 236 ГПК України.

Зважаючи на результат апеляційного перегляду справи, на підставі ст. 129 ГПК України судові витрати у справі, які складаються з судового збору за подання апеляційної скарги, покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 275-279, 282 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.02.2024 у справі №904/5560/23 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 20.02.2024 у справі №904/5560/23 залишити без змін.

Судові витрати покласти на Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль".

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 17.09.2024

Головуючий суддя В.Ф. Мороз

Суддя О.Г. Іванов

Суддя А.Є. Чередко