УХВАЛА

м. Київ

10.09.2024Справа № 910/7718/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., за участю секретаря судового засідання Шадури М. Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДП Шкірсировинний завод"

до Приватного акціонерного товариства "Солді і Ко"

про стягнення 1 982 140,82 грн,

за участі представників сторін згідно з протоколом судового засідання,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача про стягнення 1 500 214,46 грн оплати за майно, 247 432,56 грн пені, 26 264,03 грн. 3% річних та 208 229,77 грн інфляційних втрат за договором купівлі-продажу № 37984150.ОЗ.2 від 15.11.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору купівлі-продажу №37984150.ОЗ.2 від 15.11.2021.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 02.08.2023 позовні вимоги задоволено повністю.

Господарський суд міста Києва додатковим рішенням від 06.09.2023 стягнув із відповідача на користь позивача 85 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Північний апеляційний господарський суд постановами від 28.11.2023 рішення Господарського суду міста Києва від 02.08.2023 та додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 06.09.2023 залишив без змін.

Постановою Верховного Суду від 07.05.2024 Постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2023 та рішення Господарського суду міста Києва від 02.08.2023, постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2023 та додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 06.09.2023, додаткову постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024 у справі № 910/7718/22 скасовано, справу передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

За результатами проведення автоматизованого розподілу справу № 910/7718/22 передано для розгляду судді Кирилюк Т.Ю.

Ухвалою суду від 27.05.2024 справу № 910/7718/22 прийнято до свого провадження суддею Кирилюк Т. Ю. Підготовче засідання було призначене на 25.06.2024. Вказаною ухвалою було запропоновано учасникам справи надати суду письмові пояснення з обґрунтуванням своїх правових позицій по суті спору з урахуванням висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 07.05.2024 у справі № 910/7718/22.

Через систему «Електронний суд» 17.06.2024 відповідачем до суду були подані письмові пояснення на виконання вимог ухвали суду від 27.05.2024.

Позивачем 19.06.2024 через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва були подані письмові пояснення на виконання вимог ухвали суду від 27.05.2024.

Через систему «Електронний суд» 21.06.20254 позивачем було подане клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Підготовче засідання 25.06.2024 було відкладене на 23.07.2024.

Відповідачем через систему «Електронний суд» 23.07.2024 було подане клопотання про долучення доказів у справі.

Позивачем через систему «Електронний суд» 23.07.2024 було подане клопотання про призначення судової інженерно-технічної (будівельно-технічної) експертизи.

У підготовчому засідання 23.07.2024 судом була оголошена перерва до 10.09.2024.

Відповідачем 08.08.2024 до суду через систему «Електронний суд» були подані заперечення на клопотання про призначення експертизи.

Через систему «Електронний суд» 22.08.2024 позивачем до суду були подані письмові пояснення щодо необхідності призначення судової експертизи.

Відповідачем 10.09.2024 до суду через систему «Електронний суд» була надана відповідь на пояснення.

Позивачем 10.09.2024 через систему «Електронний суд» була подана заява, в якій викладені обставини позасудової взаємодії між сторонами.

У підготовчому засіданні 10.09.2024 представник позивача підтримав подане клопотання про призначення судової інженерно-технічної (будівельно-технічної) експертизи в справі № 910/7718/22 та просив його задовольнити.

У свою чергу представник відповідача проти призначення експертизи заперечував, надавши пояснення, аналогічні тим, що викладені в письмових запереченнях.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дійшов висновку про наявність підстав призначення судової інженерно-технічної (будівельно-технічної) експертизи в справі № 910/7718/22 з огляду на наступне.

Статтею 99 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Згідно з положеннями статті 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Отже, експертиза призначається судом у випадку необхідності встановлення фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних знань, та які мають суттєве значення для правильного вирішення спору по суті. Аналогічна правова позиція міститься в пункті 2, 5 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" від 23.03.2012.

Спір у справі виник у зв`язку з невиконанням відповідачем грошового зобов`язання з оплати майна, переданого йому позивачем на підставі договору купівлі-продажу за актом приймання-передачі, який відповідач не підписав, при цьому утримує в себе спірне майно та використовує його в господарській діяльності, чим порушує права позивача як продавця, який має законні очікування на одержання обумовленої в договорі оплати за відчужене на користь відповідача-покупця майно.

Верховний Суд, скеровуючи справу № 910/7718/22 на новий розгляд до суду першої інстанції, у постанові від 07.05.2024 зауважив, що у новому розгляді справи суду необхідно дослідити та оцінити всі доводи сторін, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, надати правову кваліфікацію відносинам сторін, зокрема, належним чином дослідити та оцінити фактичний характер спірних правовідносин, які склались між сторонами, з`ясувати дійсні наміри сторін спору при укладенні договору щодо визначення умов виконання зобов`язань обома сторонами цього договору та, враховуючи зміст дійсних намірів сторін, зміст умов, прав та обов`язків сторін за спірним договором, з`ясувати спрямованість як їх дій, так і певних правових наслідків, визначити правову природу договору і в залежності від встановленого застосувати відповідні норми права та вирішити спір із належним обґрунтуванням мотивів і підстав такого вирішення у судовому рішенні.

Суд відзначає, що правова природа договору не залежить від його назви, а визначається з огляду на зміст, тому оцінюючи відповідність волі сторін та укладеного договору фактичним правовідносинам, суд повинен надати правову оцінку його умовам, правам та обов`язкам сторін для визначення спрямованості як їхніх дій, так і певних правових наслідків. Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі № 915/1302/19.

Приписами статті 181 Господарського кодексу України передбачено, що зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору. Умови про предмет у господарському договорі повинні визначати найменування (номенклатуру, асортимент) та кількість продукції (робіт, послуг), а також вимоги до їх якості. Вимоги щодо якості предмета договору визначаються відповідно до обов`язкових для сторін нормативних документів, зазначених у статті 15 цього Кодексу, а у разі їх відсутності - в договірному порядку, з додержанням умов, що забезпечують захист інтересів кінцевих споживачів товарів і послуг.

З системного аналізу викладеного слідує нерозривна пов`язаність предмета договору, його ознак зі змістом договору, та як наслідок з його правовою природою.

Вказана свідчить про хибність заперечень відповідача проти призначення судової експертизи.

Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 (у редакції наказу Міністерства юстиції України № 1950/5 від 26.12.2012) передбачено, що основними видами (підвидами) експертизи є, зокрема, інженерно-технічна: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно-земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; експертиза електронних комунікацій, електротранспортна експертиза; експертиза технічного стану ліфтів; інженерно-механічна; водно-технічна; авіаційно-технічна; теплотехнічна експертиза.

Основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Питання відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, а також питання визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва можуть бути вирішені за наявності у експерта (експертів) відповідних фахових знань, в тому числі з вузько направлених питань, з проектування, будівництва та експлуатації об`єктів будівництва з урахуванням об`ємності матеріалів і складності об`єкта та інших його особливостей.

Для вирішення питань: про відповідність розробленої проектно-кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП тощо); відповідність фактично виконаних будівельних робіт проектній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення переліку та об`ємів фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) об`єктів; визначення вартості фактично виконаних робіт з будівництва об`єктів; визначення відповідності обсягів та вартості фактично виконаних будівельних робіт обсягам та вартості, визначеним проектно-кошторисною або первинною звітною документацією; відповідності первинної звітної документації з будівництва за порядком складання і наведеними розрахунками вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва - експерту необхідно надати договірну документацію (договори підряду та додатки до них, додаткові угоди тощо), а також проектно-кошторисну та первинну звітну і виробничу документацію (форми КБ-2в, КБ-3, відомості списання матеріалів, журнал виконання робіт, акти огляду прихованих робіт, акти випробувань тощо) на виконання будівельних робіт.

Для вирішення питань: про відповідність об`єктів нерухомого майна проектно-технічній документації на їх будівництво (ремонт, реконструкцію) та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (містобудівним, протипожежним, санітарно-гігієнічним тощо); відповідність виконаних будівельних робіт (окремих елементів об`єктів, конструкцій, виробів, матеріалів) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) - експерту необхідно надати проектну та первинну звітну та виробничу документацію на будівництво об`єкта, документ про приймання в експлуатацію об`єкта будівництва, матеріали технічної інвентаризації на об`єкт, стандарти та технічні умови на виготовлення конструкцій, виробів та матеріалів тощо.

З огляду на вказане, беручи до уваги наявний між сторонами спір в межах даної справи, суд дійшов висновку про те, що необхідність призначення саме судової інженерно-технічної (будівельно-технічної) експертизи.

Частинами 4-5 статті 99 ГПК України унормовано, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Суд відзначає, що запропоновані Товариством з обмеженою відповідальністю "ДП Шкірсировинний завод" питання, які слід передати на вирішення експерту, відповідають переліку питань, які можуть ставитись при призначенні судової експертизи. Приватне акціонерне товариство "Солді і Ко", не зважаючи на заперечення щодо питань позивача, свій перелік питань до суду не надав.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза) (частина 3 статті 99 ГПК України).

Позивач просить суд доручити проведення судової експертизи Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Беручи до уваги територіальне розташування предмета дослідження та відсутність пропозицій експертної установи від відповідача, суд дійшов висновку про наявність підстав доручити проведення судової експертизи Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Слід зазначити, що витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час розгляду справи має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення судової експертизи. Аналогічна правова позиція викладена у пункті 23 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" від 23.03.2012.

Оскільки клопотання про призначення судової експертизи було заявлено позивачем, то і витрати по оплаті проведення призначеної судової експертизи покладаються судом на Товариство з обмеженою відповідальністю "ДП Шкірсировинний завод".

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 2 частини 1 статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи, як це передбачено пунктом 6 частини 1 статті 229 ГПК України

Відтак, у зв`язку з необхідністю проведення призначеної судової експертизи, провадження у даній справі підлягає зупиненню на час її проведення.

Керуючись статтями 99-100, 228-229, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Призначити у справі № 910/7718/22 судову інженерно-технічну (будівельно-технічну) експертизу, проведення якої доручити Одеському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (65005, Україна, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Прохоровська, будинок, 35).

2. На вирішення експерта поставити наступні питання:

- чи належить до об`єктів нерухомого майна майно, визначене в Договорі купівлі - продажу №37984150.ОЗ.2. від 15.11.2021 року, укладеному між ПАТ «ДП ШКІРСИРОВИННИЙ ЗАВОД» () та ПАТ «СОЛДІ І КО» (), а саме: газопровід, електроконвектор, електромонтажний ящик, залізобетонний резервуар, зовнішнє електроосвітлення, кабельна підземна електролінія, кран балка, огорожа бетонна, позапроммайданчикові мережі каналізації, розподільний щиток, силові шафи, слабкострумові пристрої, фідерні мережі, шафа закрита, ячейки?

- чи є ПАТ «СОЛДІ І КО» () власником цілісного майнового комплексу підприємства ПАТ «Шкірсировинний завод», до складу якого як невід`ємна частина входить зазначене вище майно, а саме: газопровід, електроконвектор, електромонтажний ящик, залізобетонний резервуар, зовнішнє електроосвітлення, кабельна підземна електролінія, кран балка, огорожа бетонна, позапроммайданчикові мережі каналізації, розподільний щиток, силові шафи, слабкострумові пристрої, фідерні мережі, шафа закрита, ячейки?

3. Для проведення судової експертизи матеріали справи надіслати до Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (65005, Україна, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Прохоровська, будинок, 35).

4. Попередити експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, а також за розголошення даних, що стали йому відомі під час проведення експертизи.

5. Витрати по оплаті вартості експертизи попередньо покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "ДП Шкірсировинний завод" (65025, Україна, Одеська обл., місто Одеса, 21-й Км Старокиївської Дороги, будинок, 38; ідентифікаційний ).

6. Зобов`язати сторони на вимогу експерта надати оригінали всіх, необхідних для проведення експертизи, документів.

7. Провадження в справі № 910/7718/22 на час проведення експертизи зупинити.

8. Ухвала набирає законної сили 10.09.2024 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

Повна ухвала складена 19.09.2024.

Суддя Т. Ю. Кирилюк