ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2024 року м.Дніпро Справа № 908/1155/23

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Кощеєва І.М. (доповідач)

суддів: Чус О.В., Дарміна М.О..

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024р. (суддя Горохов І.С., повний текст ухвали складено 04.06.2024р.) у справі

за позовом Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, м. Київ

до Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, м. Запоріжжя

про стягнення коштів

за зустрічним позовом Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго, м. Запоріжжя

до Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго,

м. Київ

про визнання права не сплачувати вартість послуг

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог.

Акціонерне товариство ДТЕК Дніпроенерго подало зустрічний позов до Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго про визнання права не сплачувати вартість послуг.

В обґрунтуванням заяви товариство послалося на те, що з березня 2022 року над Запорізькою ТЕС було втрачено повний контроль, що унеможливлює отримання АТ"ДТЕК Дніпроенерго" послуг з диспетчерського управління від ПАТ"НЕК "Укренерго" у тих обсягах, про які останній заявив у позовній заяві про стягнення заборгованості за договором. Значний обсяг послуг необґрунтовано включено до всіх актів надання послуг за період з лютого по грудень 2022 року, при цьому акти не були отримані та підписані уповноваженою особою АТ"ДТЕК Дніпроенерго", будь-яких актів коригування до вказаних актів у бік зменшення внаслідок втрати контролю над Запорізькою ТЕС також на адресу "ДТЕК Дніпроенерго" не надходило.

19.06.2023 від представника Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" до суду надійшла заява про зміну предмета зустрічного позову, яка обґрунтована тим, що з метою найбільш ефективного захисту порушених прав та інтересів товариство вважало за потрібне змінити предмет свого зустрічного позову шляхом подання відповідної заяви.

Так, у заяві товариство просило: визнати у АТ"ДТЕК Дніпроенерго" право не сплачувати вартість послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період лютий грудень 2022 року на користь ПАТ"НЕК"Укренерго" за договором від 04.05.2019 №0421-03015; визнати протиправними дії ПАТ"НЕК"Укренерго" щодо включення ним до актів надання послуг вартості неотриманих обсягів послуг за період з лютого по грудень 2022 року за договором; скасувати акти надання послуг з диспетчерського управління за період з лютого по грудень 2022 року за договором від 04.05.2019 №0421-03015; заборонити ПАТ"НЕК"Укренерго" у майбутньому виставляти на користь АТ"ДТЕК Дніпроенерго" рахунки на оплату вартості послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління без вирахування з них вартості неотриманих обсягів послуг за вказаний період. Одночасно у заяві товариство просило відстрочити сплату судового збору до винесення судового рішення у справі №908/1155/23.

2. Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі та мотиви його прийняття.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024р. заяву Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго про зміну предмету зустрічного позову від 15.06.2023 по справі № 908/1155/23 повернуто заявнику без розгляду у зв`язку з невиконанням заявником вимог суду про сплату судового збору у зазначеному в ухвалі про залишення без руху від 27.07.2023 розмірі (34892,00грн).

3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, через систему "Електронний суд", Акціонерне товариство ДТЕК Дніпроенерго звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду, а справу направити до суду першої інстанції для продовження судового розгляду.

4. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, Скаржник посилається на неповне з`ясування судом обставин, які мають значення для справи, а також на невірне застосування норм процесуального і матеріального права.

За твердженням скаржника, суд при визначенні кількості вимог немайнового характеру не врахував суб`єктний склад правовідносин, зокрема кількість відповідачів у справі за зустрічним позовом. Між тим, спір виник між двома юридичними особами, вимога у частині скасування 11 актів надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління пред`явлена лише до однієї сторони позивача за первісним позовом, який і складав ці акти. При цьому, якщо б інший суб`єкт господарювання також приймав участь у складанні оскаржуваних актів, то у такому випадку позивач за зустрічним позовом мав би сплатити судовий збір за майнову вимогу до кожного з таких суб`єктів.

На переконання скаржника, суд також не дослідив термін "вимога". У даному випадку пред`явлена одна вимога про скасування декількох актів до одного відповідача, інші похідні вимоги в зустрічному позові не пред`являлися. При цьому Закон України "Про судовий збір" не зобов`язує сплачувати судовий збір за одну вимогу немайнового характеру до одного відповідача у частині скасування декількох документів . У іншому випадку, це порушує принцип правової визначеності, який гарантує забезпечення легкості з`ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи.

У відзиві НЕК «Укренерго» вбачає у діях АТ «Дніпроенерго» зловживанням своїм процесуальним правом, оскільки не повідомляє Центральний апеляційний господарський суд про те, що питання розрахунку судового збору за подання заяви про зміну предмету позову вже розглядалося і ухвалою Господарського суду Запорізької області від 27.07.2023 у задоволені заяви АТ «Дніпроенерго» про відстрочення від сплати судового збору у справі № 908/1155/23, відмовлено, заяву про зміну предмету зустрічного позову від 15.06.2023 у даній справі залишено без руху у зв`язку з неоплатою судового збору у сумі 34892,00грн. Вказана ухвала була оскаржена у частині нарахованої суми судового збору.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 07.09.2023, залишеною без змін Верховим Судом, апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Дніпроенерго» від 08.08.2023 на ухвалу господарського суду Запорізької області від 27.07.2023 повернуто без розгляду. При цьому доводи скаржника, що судом апеляційної інстанції в повній мірі не було надано оцінки доказам, не досліджено суті змісту заяви про зміну предмету зустрічного позову Верховним Судом були оцінені критично, оскільки при прийнятті рішення судом було в повній мірі досліджено матеріали справи та винесено законне, обґрунтоване та вмотивоване рішення. Разом з тим, як вбачається із апеляційних скарг № 52658/01 від 08.08.2023 та апеляційної скарги б/н від 05.06.2024 вимоги в обох скаргах ідентичні та зводяться до одного невірний розрахунок суми судового збору.

6. Рух справи в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.06.2024р. для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Кощеєв І.М. (доповідач), судді Чус О.В., Дармін М.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.06.2024р. витребувано у Господарського суду Запорізької області матеріали справи/копії матеріалів справи №908/1155/23.

02.07.2024р. матеріали справи № 908/1155/23 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.07.2024р. апеляційну скаргу Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024р. у справі № 908/1155/23 залишено без руху, надано апелянту строк для усунення недоліків.

Від Скаржника до суду надійшла заява про усунення недоліків.

Водночас, ч.ч.1, 2 ст. 271 ГПК України передбачено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в п.п. 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 ч.1 ст. 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи, що п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України стосовно перегляду ухвали суду про повернення заяви позивачеві ( заявникові ), міститься в переліку ч. 2 ст. 271 ГПК України, перегляд оскаржуваного судового рішення місцевого господарського суду підлягає здійсненню без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 15.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024р. у даній справі для розгляду у порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

7. Встановлені судом обставини справи.

Приватне акціонерне товариство Національна енергетична компанія Укренерго звернулось до Господарського суду Запорізької області з позовом до Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго про стягнення 167 562 677,20 грн, у т.ч. сума заборгованості за фактично надані послуги у розмірі 165 330 031,59 грн, пеня в розмірі 310 948,23 грн., інфляційні втрати в розмірі 1 421 332,00 грн, 3% річні в розмірі 500 365,38 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 04.05.2019 №0421-03015 у частині оплати за надані послуги.

17.04.2023 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/1155/23. Постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Акціонерне товариство ДТЕК Дніпроенерго подало зустрічний позов до Приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго про визнання права не сплачувати вартість послуг.

Ухвалою суду 07.06.2023 прийнято зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго". Вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом у справі № 908/1155/23. Розгляд зустрічної позовної заяви призначено разом із первісним позовом у підготовчому засіданні.

19.06.2023 від представника Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" до суду надійшла заява про зміну предмета зустрічного позову, в якій, у тому числі, ним було заявлено про відстрочення сплати судового збору.

Ухвалою суду від 27.07.2023 у задоволенні заяви Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпроенерго" про відстрочення сплати судового збору по справі № 908/1155/23, відмовлено. Заяву про зміну предмету зустрічного позову від 15.06.2023 у даній справі залишено без руху та надано товариству строк для усунення недоліків терміном 10 днів з дня отримання вказаної ухвали шляхом подання до суду документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі (34 892,00 грн).

Ухвалою суду від 04.06.2024 заяву Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго про зміну предмету зустрічного позову по справі № 908/1155/23 повернуто заявнику без розгляду у зв`язку з ненаданням АТ"ДТЕК Дніпроенерго" на виконання вимог суду доказів сплати судового збору або будь-яких клопотань (пояснень) щодо поданої заяви.

8. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2). Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Предметом апеляційного оскарження є ухвала Господарського суду Запорізької області про повернення заяви Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго про зміну предмету зустрічного позову.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких установлена в належній судовій процедурі та формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному обсязі та забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі змістом ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Виходячи з норм ст.ст. 55, 129 Конституції України застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Реалізація конституційного права, зокрема на судовий захист, ставиться у залежність від положень процесуального закону.

Звертаючись з заявами сторони повинні дотримуватись вимог Господарського процесуального кодексу України щодо їх подання.

Згідно з ч.3 ст. 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Щодо досліджуваної справи, Акціонерним товариством ДТЕК Дніпроенерго заявлено про зміну предмету зустрічного позову шляхом додання вимог немайнового характеру, а саме:

- визнати протиправними дії ПАТ «НЕК «Укренерго» щодо включення ним до актів надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління вартості неотриманих обсягів послуг АТ «ДТЕК Дніпроенерго» () за період з лютого по грудень 2022 року за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 04.05.2019 № 0421-03015;

- скасувати акти (11 актів за якими позивач за первісним позовом просить стягнути заборгованість) надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за період з лютого по грудень 2022 року за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно - технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 04.05.2019 № 0421-03015;

- заборонити ПАТ «НЕК «Укренерго» у майбутньому виставляти на користь АТ «ДТЕК Дніпроенерго» рахунки на оплату вартості послуг з диспетчерського (оперативно - технологічного) управління без вирахування з них вартості неотриманих обсягів послуг АТ «ДТЕК Дніпроенерго» () за період з лютого по грудень 2022 року за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (із змінами та доповненнями) від 04.05.2019 № 0421-03015.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення закріплені у ст. 170 ГПК України. Одночасно ч. 3 ст. 163 ГПК України визначені спеціальні вимоги, до заяви про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 163 ГПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Аналогічні вимоги закріплені в абз. 2 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає, що у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду.

Правові наслідки неподання відповідних доказів містяться у ч. 10 ст. 174 ГПК України, згідно з якою заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

При цьому положення ч. 10 ст. 174 ГПК України застосовуються не лише у випадку, коли суд перед прийняттям до розгляду заяви встановить, що відповідно до поданого платіжного доручення (квитанції, чека тощо) сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»), а також у випадку, коли до заяви взагалі не додані документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі у зв`язку із збільшенням розміру позовних вимог.

Отже, наслідки подання заяви про збільшення розміру позовних вимог без виконання вимог щодо сплати судового збору визначені ч. 10 ст. 174 ГПК України.

У даній справі, ухвалою Господарського суду Запорізької області від 27.07.2023 заяву АТ "ДТЕК Дніпроенерго" про зміну предмета позовних вимог за зустрічним позовом залишено без руху у зв`язку з несплатою заявником судового збору та встановлено останньому строк для усунення недоліків шляхом подання суду доказів доплати судового збору у розмірі 34892,00грн (за 13 вимог немайнового характеру) терміном 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Зазначену ухвалу було направлено в електронний кабінет представника товариства та доставлено у цей кабінет 27.07.2023. Викладене не заперечується АТ"ДТЕК Дніпроенерго".

Між тим, докази доплати судового збору у зв`язку із поданням товариством заяви про зміну зустрічних позовних вимог станом на момент постановлення оскаржуваної ухвали від 04.06.2024 у даній справі останнім не надані, про підстави неподання ним доказів сплати судового збору суд не повідомлено та наявність таких підстав не доведена.

Таким чином, вимоги ухвали місцевого господарського суду від 27.07.2023 про залишення без руху заяви про зміну предмету зустрічного позову не були виконані АТ"ДТЕК Дніпроенерго".

Разом з тим, суд першої інстанції при визначенні розміру судового збору виходив з того, що подаючи заяву про зміну предмету позову, Акціонерне товариство ДТЕК Дніпроенерго додало 13 вимог немайнового характеру.

Згідно з абз.2 ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Колегія суддів апеляційного суду не вбачає застосування іншого підходу для розрахунку судового збору за подання заяви про зміну предмета позову у даній справі, ніж визначений судом першої інстанції.

Наведені в апеляційній скарзі аргументи стосовно того, що вимога товариства про скасування 11 актів надання послуг з диспетчерського управління за період з лютого по грудень 2022 року за договором від 04.05.2019 №0421-03015 є по суті однією немайновою вимогою ґрунтуються на власному помилковому тлумаченні ним норм чинного законодавства України, а тому відхиляються апеляційним судом.

За приписами ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 4 та ч. 6 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Щодо досліджуваної справи, то суд першої інстанції встановивши, що товариство у визначений строк не виконало вимоги ухвали про залишення заяви про зміну предмету зустрічного позову без руху у частині подання доказів сплати судового збору, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення цієї заяви.

Крім того суд звертає увагу, що АТ"ДТЕК Дніпроенерго" додатково були заявлені вимоги про скасування актів та ще 2 немайнові вимоги, а саме про: визнання протиправними дій ПАТ"НЕК"Укренерго" щодо включення ним до актів надання послуг вартості неотриманих обсягів послуг за період з лютого по грудень 2022 року за договором; заборону ПАТ"НЕК"Укренерго" у майбутньому виставляти на користь АТ"ДТЕК Дніпроенерго" рахунки на оплату вартості послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління без вирахування з них вартості неотриманих обсягів послуг за вказаний період.

Між тим, докази сплати судового збору за вказані вимоги АТ"ДТЕК Дніпроенерго" також не надані.

Отже, доводи апелянта не являються підставами для скасування ухвали місцевого господарського суду від 04.06.2024 про повернення без розгляду заяви товариства про зміну предмету зустрічного позову, оскільки вони не спростовують вищезазначених висновків суду.

Одночасно слід враховувати, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, що узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Встановлення державою обов`язку щодо сплати судового збору є допустимим і передбачуваним для заявника та не становить порушення гарантованого йому п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "права на суд".

Європейський суд з прав людини у рішенні "Креуз проти Польщі" у справі 28249/95 від 19.06.2001 зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги наведені положення законодавства, колегія суддів вважає, що підстав для скасування оскарженої ухвали не вбачається.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

За змістом ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів Скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, позиція суду апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 р.). Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У справі, що розглядається, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що Скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованого та правомірного висновку місцевого господарського суду про повернення зави про зміну предмету зустрічного позову.

Отже, доводи заявника апеляційної скарги про порушення норм матеріального та процесуального права судом попередньої інстанцій під час прийняття оскаржуваного процесуального документу не знайшли свого підтвердження.

За таких обставин та з урахуванням меж розгляду апеляційної скарги в порядку ст. 269 ГПК України, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін.

10. Судові витрати

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладається скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281-283 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства ДТЕК Дніпроенерго залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Запорізької області від 04.06.2024р. у справі №908/1155/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя І.М. Кощеєв

Суддя О.В. Чус

Суддя М.О. Дармін