ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" вересня 2024 р. Справа№ 920/1275/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Барсук М.А.

суддів: Руденко М.А.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі: Муковоз В.І.;

за участю представників сторін:

від позивача: Пахомова О.А.;

від відповідача: Приходько С.В.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз"

на ухвалу Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 про повернення зустрічної позовної заяви

у справі № 920/1275/19 (суддя Котельницька В.Л.)

за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз"

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз"

про стягнення 346 525 702,79 грн,-

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог та хід розгляду справи

До Господарського суду Сумської області звернулось Акціонерне товариство "Укртрансгаз" з позовом до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз", у якому просить суд стягнути з відповідача 346 525 702,79 грн, з яких 291 379 766,94 грн заборгованості за послуги балансування обсягів природного газу згідно умов договору транспортування природного газу № від 17.12.2015, 40 331 120,87 грн пені, нарахованої за порушення грошового зобов`язання, 3 742 423,26 грн суму 3% річних, 11 072 391,71 грн інфляційних втрат; а також покласти на відповідача судові витрати.

Позовні вимоги мотивовані невиконанням відповідачем зобов`язань за договором транспортування природного газу № від 17.12.2015.

13.06.2024 відповідачем поданий зустрічний позов з вимогами про визнання недійсним з моменту укладення договору транспортування природного газу № від 17.12.2015, укладеного між Публічним акціонерним товариством «Укртрансгаз», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Укртрансгаз», та Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації «Сумигаз», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз».

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 відмовлено Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз"в задоволенні клопотання про повернення у підготовче засідання, встановлення додаткового строку для підготовки та подачі доказів та повернуто зустрічний позов.

В обґрунтування ухвали суд першої інстанції вказав, що позивач подав зустрічний позов з порушенням строку на його подання на стадії розгляду справи по суті, що є порушенням п. 3 ч. 2 ст. 46, ч. 1 ст. 180 та п. 4 ч. 2 ст. 182 ГПК України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 у справі № 920/1275/19 та постановити нову ухвалу, якою прийняти для спільного розгляду зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз" про визнання недійсним договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

- суд першої інстанції неправильно застосував норми процесуального права, а саме: ч. 1 ст. 174 та ч. 5 ст. 180 ГПК України та повернув зустрічну позовну заяву замість того, щоб залишити її без руху та надати час на усунення недоліків, зокрема подачі клопотання про поновлення строків на подачу зустрічного позову;

- відповідача було позбавлено доступу до правосуддя через надмірний формалізм суду першої інстанції у питанні щодо строків звернення із зустрічним позовом.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 920/1275/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: Барсук М.А. - головуюча суддя; судді - Пономаренко Є.Ю., Руденко М.А.

В той же час, на час надходження апеляційної скарги, матеріали справи № 920/1275/19 на адресу Північного апеляційного господарського суду не надходили.

Ухвалою суду 15.07.2024 витребувано з Господарського суду Сумської області матеріали справи № 920/1275/19.

17.07.2024 на адресу суду надійшли матеріали справи.

Ухвалою суду 23.07.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз" на ухвалу Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 та призначено справу до розгляду на 10.09.2024 о 15:20.

Ухвалою суду від 02.09.2024 клопотання представника Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз" - Приходька С. В. про розгляд справи в режимі відеоконференції задоволено, призначено судове засідання в режимі відеоконференції.

Позиції учасників справи та заявлені клопотання

19.08.2024 через систему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про визнання дій зловживанням процесуальним правом, в якому останній заперечив проти доводів апеляційної скарги та просив визнати дії апелянта з подання зустрічного позову та оскарження ухвали суду від 26.06.2024 у справі № 920/1275/19 зловживанням процесуальним правом та стягнути з АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» штраф за зловживання процесуальним правом.

Колегія суддів дійшла до висновку про відмову у задоволенні відповідного клопотання позивача з огляду на наступне.

Згідно зі статтею 131 ГПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку, зокрема, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству (пункт 2 частини першої статті 135 ГПК України).

Відповідно до частини першої статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (частина друга статті 43 ГПК).

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб.

Доволі важко провести межу між правомірною реалізацією власних прав і зловживанням правами, оскільки зовні вони виглядають однаково (постанова Верховного Суду від 24.01.2022 у справі №911/2737/17). Основним критерієм для висновку про визнання дій зловживанням процесуальними правами є їх невідповідність завданню господарського судочинства, яким є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави, а саме перешкоджання судочинству.

Доводи заяви позивача про застосування заходів процесуального примусу зводяться до того, що представником відповідача систематично подаються позови про визнання недійсним договору з метою затягнути розгляд справ № 920/1275/19, № 920/1189/19, № 920/926/21.

Колегія суддів зазначає, що згідно приписів ст. 42 ГПК України відповідач, як учасник справи, реалізував на власний розсуд своє право як на подачу зустрічної позовної заяви, так і на оскарження ухвали суду, яким відповідну зустрічну позовну заяву було повернуто.

Оскільки в межах даної справи подача зустрічної позовної заяви та апеляційної скарги на ухвалу суду про її повернення була здійснена відповідачем вперше, за відсутності достатніх доказів вважати дії апелянта затягуванням розгляду справи, правові підстави для визнання вказаних процесуальних дій представника Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз" щодо подання зустрічного позову та апеляційної скарги зловживанням процесуальними правами та, як наслідок, застосування до нього заходів процесуального примусу у апеляційного суду відсутні.

Водночас, перевірка обґрунтованості/безпідставності зазначених скаржником у апеляційній скарзі доводів, є завданням суду апеляційної інстанції, який в залежності від результатів такої перевірки ухвалює відповідне судове рішення.

За таких обставин, клопотання Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про визнання зловживанням процесуальним правом та застосування заходів процесуального примусу залишається судом без задоволення.

Явка представників сторін

У судове засідання 10.09.2024 з`явився представник позивача особисто до зали судових засідань та представник відповідача в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Водночас, після початку розгляду по суті апеляційної скарги та заслуховування пояснень представника відповідача щодо поданої апеляційної скарги, останній від`єднався від відеоконференції, та відповідна особа повторно шляхом відеоконференції до судового засідання не приєдналась.

Оскільки згідно приписів ч. 5 ст. 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, враховуючи надання пояснень представником відповідача щодо власної апеляційної скарги, колегія суддів вирішила розглянути справу по суті у судовому засіданні 10.09.2024.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною першою статті 180 ГПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Порядок пред`явлення зустрічного позову визначено статтею 180 цього Кодексу, якою встановлено диспозитивну норму щодо права відповідача на стадії підготовчого провадження на подання зустрічного позову у строк для подання відзиву - строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Пунктом 3 резолютивної частини ухвали суду від 02.01.2020 про відкриття провадження у справі №920/1275/19 відповідачу було встановлений строк для надання відзиву на позовну заяву з урахуванням вимог ст. 165 ГПК України - до 22.01.2020.

22.01.2020 відповідач подав відзив на позовну заяву (вх №632), але разом з відзивом на позовну заяву зустрічний позов поданий не був.

У відзиві на позовну заяву також не зазначено мотивів, за яких зустрічний позов не може бути поданий у строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи, у підготовчому судовому засіданні 06.10.2020 судом першої інстанції постановлено протокольну ухвалу, якою закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті в судове засідання в режимі відеоконференції на 09.11.2020 із занесенням зазначеної ухвали до протоколу судового засідання від 06.10.2020 згідно із ч. 5 ст. 233 ГПК України.

Водночас, зустрічний позов був поданий представником відповідача через систему «Електронний суд» 13.06.2024, тобто із значним пропуском строку на його подання та на стадії розгляду справи по суті.

Доводи відповідача, що його було позбавлено доступу до правосуддя через надмірний формалізм суду першої інстанції у питанні щодо строків звернення із зустрічним позовом, колегія суддів відхиляє, оскільки судом першої інстанції було розглянуто та відхилено клопотання відповідача, в якому останній просив повернутися до стадії підготовчого засідання.

Так в обґрунтування даного клопотання відповідач посилався лише на зміну представника АТ «ОГС «Сумигаз» у червні 2024 на стадії розгляду справи по суті.

Відповідно до сталої позиції Верховного Суду, яка викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 16.12.2021 у справі № 910/7103/21, від 26.01.2022 у справі № 907/651/18, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом із тим, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Представником відповідача не доведено належними та допустимими доказами обґрунтованість причин, що могли б стати підставою для повернення суду до стадії підготовчого провадження у справі №920/1176/21 з огляду на те, що останнє було ще 06.10.2020.

Більше того, відповідачем разом із зустрічною позовною заявою не подано клопотання про продовження строку на подання зустрічного позову.

За змістом частин першої та другої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до приписів частин першої та четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Самостійне відновлення строку на подання відповідачем зустрічного позову господарським судом, без наведення відповідачем причин пропуску такого строку буде суперечити засадам змагальності сторін та свідчитиме про ухилення відповідача від наслідків пов`язаних з вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій, зокрема, від наслідків пропуску строку на подання зустрічного позову, що прямо суперечить положенням частин першої та четвертої статті 13 ГПК України.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Волчлі проти Франції», «ТОВ «Фріда» проти України»).

Нехтування засадами змагальності сторін та прийняття господарським судом зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, який (зустрічний позов) поданий поза межами строку, визначеного частиною першою статті 180 ГПК України, без наведення відповідачем причин пропуску такого строку, призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.

Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.02.2022 зі справи № 904/31/19 та від 11.07.2023 у справі № 922/1769/22.

Доводи апелянта про те, що за таких обставин зустрічний позов підлягав залишенню без руху, проте суд не надав відповідачу строк на усунення недоліків зустрічного позову, а повернув зустрічний позов без розгляду, суд апеляційної інстанції відхиляє, оскільки наслідки порушення відповідачем вимог частини першої статті 180 ГПК України в частині строку пред`явлення зустрічного позову визначені частиною шостою статті 180 названого Кодексу, а саме, зустрічна позовна заява у такому випадку підлягає поверненню заявнику. Залишення зустрічного позову без руху за таких обставин приписами ГПК України не передбачено.

Колегія суддів окремо відзначає, що зазначене не є недоступом до правосуддя та/або порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), адже особа може подати вказаний позов в порядку передбаченому ГПК України як окремий позов, за яким, за умови дотримання всіх вимог ГПК України, буде відкрито провадження у справі та розглянуто спір.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, а тому ухвала Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 у справі № 920/1275/19 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав її скасування не вбачається.

Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Сумигаз" на ухвалу Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 у справі № 920/1275/19 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 про повернення зустрічної позовної заяви у справі № 920/1275/19 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи у справі № 920/1275/19 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст постанови складено 17.09.2024

Головуючий суддя М.А. Барсук

Судді М.А. Руденко

Є.Ю. Пономаренко