УХВАЛА

13 вересня 2024 року

м. Київ

cправа № 925/1095/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Баранець О. М., Студенець В. І.,

розглянувши клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс" - адвоката Величка Костянтина Григоровича

про проведення судового засідання в режимі відеоконференції

за касаційною скаргою Приватного підприємства Виробничо-комерційної фірми "Мікромегас"

на постанову Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Гончаров С. А., Станік С. Р., Яковлєв М. Л.

від 12.06.2024

за позовом Приватного підприємства Виробничо-комерційної фірми "Мікромегас"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс"

про визнання недійсними правочинів,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою від 25.07.2024 Верховний Суд відкрив касаційне провадження у справі № 925/1095/21 за касаційною скаргою Приватного підприємства Виробничо-комерційної фірми "Мікромегас" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2024. Призначив касаційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 17.09.2024 об 11:30 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 209.

12 вересня 2024 року на електронну адресу Суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс" - адвоката Величка Костянтина Григоровича надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, підписане за допомогою електронного цифрового підпису.

Розглянувши вказане клопотання, Суд дійшов висновку про повернення його без розгляду з огляду на наступне.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачені права та обов`язки учасників справи, зокрема ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, а також виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частинами 5 та 6 вищевказаної норми встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до абзацу 1 частини 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В такий спосіб надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Водночас представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс" - адвокат Величко Костянтин Григорович звернувся до Верховного Суду з клопотанням про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, яке підписане за допомогою електронного цифрового підпису, через електронну адресу Суду. До нього додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд" та "Електронний кабінет".

Отже, представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс" - адвокатом Величком Костянтином Григоровичем, при обранні можливості подання документу до Суду в електронному вигляді не було дотримано вимог щодо форми заяви та порядку її подання.

Статтею 170 Господарського процесуального кодексу України передбачені загальні вимоги до форми і змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

За змістом пункту 1 частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до частини 2 вказаної норми письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником.

Частиною 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини 1 або 2 цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Враховуючи те, що клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції подано представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс" - адвокатом Величком Костянтином Григоровичем не з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, таке клопотання не може вважатися таким, що підписано у встановленому законом порядку.

З огляду на викладене, Суд дійшов висновку, що клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс" - адвоката Величка Костянтина Григоровича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції підлягає поверненню без розгляду на підставі частини 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 3, 6, 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, подане представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Корнелліс" - адвокатом Величком Костянтином Григоровичем, повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді О. М. Баранець

В. І. Студенець