РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

04.09.2024Справа № 910/6768/18 (910/3501/24)

За позовом Дочірнього підприємства "Автомобіліст" Відкритого акціонерного товариства "Київське автотранспортне підприємство 13062"

до Пономаренка Андрія Олеговича

Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів ФОП Корякіна Дмитра Вадимовича

про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута

В межах справи № 910/6768/18

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Юрпрактикум"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр" (ідентифікаційний код 36258939)

про банкрутство

Суддя Чеберяк П.П.

Представники сторін:

Від позивача Таран О.М. - представник

Відповідач 1 Пономаренко А.О.

Третя особа Корякін Д.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/6768/18 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Юрпрактикум" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр" на стадії ліквідаційної процедури, введеної постановою Господарського суду м. Києва від 10.03.2021.

22.03.2024 до Господарського суду м. Києва звернулось Дочірнє підприємство "Автомобіліст" Відкритого акціонерного товариства "Київське автотранспортне підприємство 13062" з позовом до Пономаренка Андрія Олеговича та Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута.

Також 22.03.2024 до Господарського суду м. Києва надійшла заява Дочірнього підприємства "Автомобіліст" Відкритого акціонерного товариства "Київське автотранспортне підприємство 13062" про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 26.03.2024 відмовлено в задоволенні заяви Дочірнього підприємства "Автомобіліст" Відкритого акціонерного товариства "Київське автотранспортне підприємство 13062" про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 28.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду в межах справи № 910/6768/18 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр", розгляд справи призначено на 13.05.2024.

18.04.2024 до Господарського суду м. Києва надійшов відзив відповідача 1 на позовну заяву позивача.

10.06.2024 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання ФОП Корякіна Д.В. про залучення його до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.05.2024 розгляд справи відкладено на 08.07.2024.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 08.07.2024 задоволено клопотання ФОП Корякіна Дмитра Вадимовича про залучення до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів та відкладено розгляд справи на 19.08.2024.

У судовому засіданні 19.08.2024 було оголошено перерву до 26.08.2024.

26.08.2024 до Господарського суду м. Києва надійшли письмові пояснення позивача.

Судове засідання 26.08.2024 не відбулось у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території міста Києва.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 27.08.2024 розгляд справи призначено на 04.09.2024.

29.08.2024 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання третьої особи про повернення письмових пояснень позивача без розгляду.

29.08.2024 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання третьої особи про постановлення окремої ухвали.

У судовому засіданні 04.09.2024 представник позивача надав пояснення по суті заявлених позовних вимог.

Відповідач 1 позов підтримав.

Третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ФОП Корякін Д.В. заперечив щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Крім того, у судовому засіданні ФОП Корякін Д.В. підтримав своє клопотання про повернення адвокату Таран О.М. письмових пояснень від 23.08.2024 без розгляду з огляду на те, що дані пояснення подані до суду в паперовій формі, а не в електронній, як передбачено ст. 42 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позов було подано до суду саме в електронній формі.

В ухвалі від 23.10.2023 у справі № 910/2847/22 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду виклав наступну позицію: "Реєстрація в ЄСІТС не позбавляє особу права на подання документів до суду в паперовій формі, проте саме в електронній формі особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії виключно за допомогою ЄСІТС, з використанням власного електронного підпису, якщо інше не передбачено ГПК України".

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 170 ГПК України.

За змістом пункту 1 частини першої вищевказаної норми будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до частини другої вказаної норми письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником.

Відповідно до частини четвертої вказаної норми суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи адвокатом, зокрема шляхом подання документів до суду через електронні кабінети в ЄСІТС або в паперовій формі.

З огляду на викладені обставини та наведені норми, клопотання третьої особи про повернення письмових пояснень без розгляду залишене судом без задоволення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши докази, суд

ВСТАНОВИВ:

18.03.2024 відбувся аукціон з продажу права вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр" (відповідач 2) дебіторської заборгованості Дочірнього підприємства "Автомобіліст" Відкритого акціонерного товариства "Київське автотранспортне підприємство 13062" (позивач) на загальну суму 168 000,00 грн., що виникла на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна серія та номер: 1158, виданий 15.08.2016, виданий та посвідчений: приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Вегерою Л.О.- залишок боргу 20 000,00 грн.; договору купівлі-продажу нерухомого майна серія та номер: 1159, виданий 15.08.2016, виданий та посвідчений: приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Вегерою Л.О. розмір заборгованості - 30 000 грн.00 коп.; договору купівлі-продажу нерухомого майна серія та номер: 1160, виданий 15.08.2016 року, виданий та посвідчений: приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Вегерою Л.О. розмір заборгованості - 90 000 грн.00 коп.; договору №4 безвідсоткової поворотної строкової допомоги від 22.03.2017 (підтверджено актом звірки взаєморозрахунків станом на 31.12.2020) розмір заборгованості - 28 000 грн.00 коп.; (частково була сплата 09.09.09.2021 року 220 000грн.).

У відповідності до протоколу про проведення аукціону № BRD001-UA-20240229- 27122 від 18.03.2024, переможцем повторного аукціону з продажу майна підприємства-банкрута визнано ФОП Корякіна Д.В.

Поряд з тим 19.03.2024 Дочірнє підприємство "Автомобіліст" Відкритого акціонерного товариства "Київське автотранспортне підприємство 13062" здійснило на розрахунковий рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр" повну сплату заборгованості у розмірі 168 000,00 грн.

Таким чином, оскільки предмет аукціону № BRD001-UA-20240229- 27122 наразі відсутній, за переконанням позивача, результати даного аукціону підлягають скасуванню.

У відзиві на позов ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародний офісно-готельний центр" арбітражний керуючий Пономаренко А.О. вказав, що зобов`язання щодо передачі права вимоги купленого на аукціоні та оформлене протоколом про проведення аукціону №BRD001-UA-122 від 18.03.2024 не можливо виконати та воно припиняється у зв`язку з обставиною, за яку жодна із сторін не відповідає, а саме у зв`язку припиненням права вимоги до моменту переходу права власності на неї, у зв`язку з чим позовні вимоги підтримав.

Правова природа процедури реалізації майна на торгах у формі аукціону в межах провадження у справі про банкрутство полягає в продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - переможця торгів (аукціону), невід`ємною і завершальною стадією якої є оформлення результатів такого продажу договором купівлі-продажу, що укладається власником майна чи замовником аукціону з переможцем торгів.

Отже, особливості процесу, передбачені законодавством щодо проведення аукціону, полягають у сукупності дій його учасників, спрямованих на досягнення певного результату, тобто є обставиною, з настанням якої закон пов`язує виникнення, зміну або припинення цивільних правовідносин, а тому є правочином.

Таким чином, правова природа продажу майна з торгів (аукціону) дає підстави для визнання (за наявності підстав) результатів таких торгів (аукціону) недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, у тому числі й на підставі норм цивільного законодавства. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 29.06.2016 у справі № 6-370цс16, від 14.12.2016 у справі № 3-1406гс16 та постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 02.10.2019 у справі № 5006/5/39б/2012.

Згідно усталеної практики Верховного Суду при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону) необхідним є встановлення чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні; чи вплинули ці порушення на результати аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 911/494/17, від 25.04.2018 у справі № 910/16955/17, від 11.06.2019 у справі № 920/1316/14, від 26.09.2019 у справі у справі № 11/19).

У даній справі з позовом про скасування результатів аукціону звертається особа, право вимоги до якої було предметом оспорюваного аукціону.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 13.02.2024 у справі № 910/2592/19 до осіб, які можуть звернутися до суду з вимогами про визнання недійсними результатів аукціону з реалізації майна боржника в порядку, визначеному Законом про банкрутство, належать, зокрема: 1) боржник (зокрема, арбітражний керуючий від імені боржника), 2) кредитори, 3) зареєстровані учасники аукціону, 4) особи, які вважають себе власником майна, що виставляється на аукціон, 5) уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, 6) особа, яка не є "зареєстрованим учасником аукціону" і водночас щодо якої організатором торгів не прийнято жодного з рішень, передбачених приписами статті 61 Закону про банкрутство (зокрема, про відмову в допуску заявника до участі в аукціоні) у разі встановлення в судовому порядку обставин здійснення такою особою усіх передбачених Законом про банкрутство дій щодо набуття статусу ? зареєстрованого учасника аукціону» та вчинення перешкод з боку організатора аукціону в участі такої особи в аукціоні, 7) особи, які не були допущені до участі в аукціоні (за умови попереднього або одночасного оскарження ними рішення організатора аукціону про визначення учасників аукціону та встановлення судом за результатом оскарження порушення статті 61 Закону про банкрутство в частині допуску до участі в аукціоні).

Таким чином, на підставі встановлених обставин та наведених норм, суд погоджується з доводами третьої особи щодо того, що позивач не відноситься до кола осіб, які можуть звернутися до суду з вимогами про визнання недійсними результатів аукціону з реалізації майна боржника.

Відтак, за переконанням суду, позов Дочірнього підприємства "Автомобіліст" Відкритого акціонерного товариства "Київське автотранспортне підприємство 13062" у цій справі про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута є безпідставним і не спрямованим на захист його прав чи інтересів, оскільки проведення аукціону та його результати не вплинули на майнові права чи інтереси позивача.

Окрім того, суд також звертає увагу на те, що належним суб`єктним складом відповідачів є такий склад, в якому дійсно є суб`єкти порушеного, оспорюваного чи не визнаного матеріального правовідношення. Поняття сторони спору про визнання аукціону та його результатів недійсними, який розглядається судом в межах провадження у справі про банкрутство не є тотожним поняттю учасника (сторони) у справі про банкрутство, оскільки обмежується колом учасників яких стосуються спірні правовідносини. Сторонами спору про визнання аукціону та його результатів недійсними, який розглядається судом в межах провадження у справі про банкрутство є продавець, переможець аукціону та організатор цього аукціону (висновок, сформований у постанові Верховного Суду від 05.03.2020 у справі №14/325"б", який згодом був підтриманий Верховним Судом у постановах від 18.08.2020 у справі № 5023/4363/12 та від 16.09.2020 у справі №5006/5/39б/2012).

З огляду на зазначене, визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц; від 20.06.2018 у справі №308/3162/15-ц; від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц; від 12.12.2018 у справах №570/3439/16-ц та №372/51/16-ц, від 11.09.2019 у справі №910/7122/17).

В свою чергу, позивачем не було зазначено належний суб`єктний склад відповідачів, а саме переможця аукціону ФОП Корякіна Д.В., що, в свою чергу, є самостійною підставою для відмови в позові.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.01.2023 у справі № 915/2017/15(915/54/20).

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному зверненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

З огляду на встановлені обставини та наведені норми, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Витрати по сплаті судового збору відповідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на позивача.

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити.

2. Копію рішення направити учасникам провадження у справі.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 11.09.2024.

Суддя П.П. Чеберяк