ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
18.09.2024 Справа № 905/1019/24
Суддя Господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви: Акціонерного товариства ПроКредит Банк, м.Київ
До відповідача-1: Фермерського господарства АГРО-БОРОВА, м.Слов`янськ, Краматорський р-н, Донецька область
до відповідача-2: ОСОБА_1 , с.Довгеньке, Ізюмський район, Харківська область
про стягнення 1285915,48грн
Акціонерне товариство ПроКредит Банк, м.Київ, звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до Фермерського господарства АГРО-БОРОВА, м.Слов`янськ, Краматорський р-н, Донецька область та ОСОБА_1 , с.Довгеньке, Ізюмський район, Харківська область про солідарне стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 1285915,48грн.
У виконання приписів ч.6 ст.176 ГПК України ухвалою Господарського суду Донецької області від 30.07.2024 зобов`язано Державну міграційну службу України, Ізюмський центр надання адміністративних послуг та Міністерство соціальної політики України надати інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_2 та інформацію про реєстрацію його у якості внутрішньо переміщеної особи.
09.08.2024 на електрону адресу суду та 15.08.2024 через канцелярію суду від Виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області (ЦНАП) надійшла відповідь на запит №1944-ВГ від 09.08.2024, відповідно до якої згідно екстериторіальності с. Довгеньке Ізюмського району не відноситься до Ізюмської територіальної громади.
15.08.2024 на електрону адресу суду від Державної міграційної служби України надійшла відповідь на запит, відповідно до якої за наявною в ДМС інформацією місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано 05.06.2024 за наступною адресою: АДРЕСА_1 .
15.08.2024 на електрону адресу суду від Міністерства соціальної політики України надійшла відповідь на запит, відповідно до якої станом на 13 серпня 2024 року в ЄІДБ ВПО про запитувану особу інформація відсутня.
Вирішуючи питання про прийняття даної позовної заяви до розгляду, суд виходить з наступного.
Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162,164,172 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).
1. Відповідно до ч.2 ст.164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Аналогічний припис закріплений у ч.2 ст.80 ГПК України, за яким позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.
Викладені обставини потребують уточнення шляхом надання письмових пояснень або надання суду Рамкової кредитної угоди №FW202.1258 від 14.04.2014.
2. Відповідно до п.3 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
Згідно п.1 ч.1 ст.163 ГПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюванню за виконавчим документом, за яким стягнення проводиться у безспірному (безакцептному) порядку.
Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Крім того, від ціни позову залежить розмір судового збору, який підлягає сплаті та докази у підтвердження чого надаються одночасно з позовом.
Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено про стягнення заборгованості в загальній сумі 1285915,48грн, яка в свою чергу складається із заборгованості:
Отже, у позовній заяві містяться явні суперечності щодо ціни позову.
Таким чином в наданому розрахунку також існують розбіжності у заявлених вимогах, вказані обставини потребують обґрунтованих пояснень. Позивачу необхідно визначитися з ціною позову та надати її обґрунтований, арифметично вірний підрахунок.
3. Відповідно до приписів п.3 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.
Тож позивач має надати суду обґрунтовані і зрозумілі для будь-якої сторонньої особи розрахунки кожної із заявлених до стягнення сум.
Крім того, розмір процентів, які зазначені в розділах «розрахунку процентів за користування кредитів за період (при порушенні графіку (Таблиця №3)» за обома спірними договорами не співпадають з розмірами процентів заявлених у позові до стягнення. Нарахування процентів у Таблиці №3 здійснюється на суми заборгованості по капіталу, дата та підстави виникнення вказаного розміру заборгованості (за який період склалася заборгованість) не вказані позивачем у якості обгрунтовання нарахування саме на ці суми заборгованості.
За цих обставин суд позбавлений можливості з`ясувати яким чином сформувались заявлені позовні вимоги, в т ому числі як здійснюється нарахування процентів враховуючи умови спірних договорів.
У зв`язку з чим позивачу необхідно надати суду за кожною вимогою окремо детальний розрахунок заявленої заборгованості з зазначенням суми наданого кредиту, дат та розміру фактичної сплати заборгованості, суми простроченої заборгованості, процентної ставки, суми нарахованих процентів з зазначенням сум на які здійснюється відповідне нарахування, дат та розміру фактично сплачених процентів.
Суд наголошує, що надані позивачем розрахунки повинні бути обґрунтовані, деталізовані і зрозумілі для будь-якої сторонньої особи.
Частиною 1 статті 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на встановлені судом обставини та норми чинного процесуального законодавства, господарський суд дійшов висновку про залишення без руху позовної заяви та про встановлення позивачу строку для усунення виявлених недоліків, який за змістом ст. 174 ГПК України не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Згідно із частиною 3 статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
Керуючись статтями 162, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -
1. Позовну заяву - залишити без руху.
2. Встановити позивачу строк для усунення виявлених недоліків п`ять робочих днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.
3. Враховуючи, що позивач зареєстрований у системі Електронний суд, суд направляє копію ухвали до його електронного кабінету у порядку п.5 ст.242 ГПК України.
4. Ухвала набирає чинності з моменту її підписання - 18.09.2024 та оскарженню не підлягає.
Суддя Ю.В. Макарова