ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"16" вересня 2024 р. м. Київ Справа № 911/2413/24

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом 1. ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

2. ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 )

3. ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 )

4. ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 )

5. ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 )

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Матросова 21» (08205, Київська обл., м.Ірпінь, вул.Матросова, 21)

про ліквідацію юридичної особи

встановив:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (далі усі разом співпозивачі) звернулися до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Матросова 21» (далі відповідач) про ліквідацію юридичної особи відповідача.

В обґрунтування позовних вимог співпозивачі посилаються на те, що кожен із них є власником одного чи кількох житлових та/або нежитлових приміщень в будинках за адресою: АДРЕСА_5 , №21-В, №19-Б, №21-Б/1, №21-В/1). В 2017 році загальними зборами об`єднання співвласників багатоквартирних будинків АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_10 та АДРЕСА_11 було прийнято рішення про створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Матросова 21», до складу якого входять вищеозначені будинки по вул.Матросова. Співпозивачі зазначають, що кожен із них є відповідачем (боржником) у судових справах за позовами Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Матросова 21» в якості кредитора про стягнення заборгованості за спожиті співвласниками приміщень комунальні послуги (справа №367/9678/21, у якій відповідачем є ОСОБА_1 ; справа №367/9674/21, у якій відповідачем є ОСОБА_2 , справа №367/9683/21, у якій відповідачем є ОСОБА_3 ; справа №367/893/23, у якій відповідачем є ОСОБА_4 ; справа №367/9707/21, у якій відповідачем є ОСОБА_5 ). Також, у провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебувають справи №367/9147/21, №367/9149/21 та №367/9247/21 про стягнення із ОСОБА_1 та ОСОБА_5 вартості спожитих послуг з утримання місць загального користування будинків та прибудинкових територій. Співпозивачі у позовній заяві стверджують, що після ознайомлення 29.05.2024 в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області представником ОСОБА_1 з копією реєстраційної справи ОСББ «Матросова 21» співпозивачам стало відомо про те, що в грудні 2017 загальними зборами об`єднання співвласників багатоквартирних будинків було прийнято рішення про створення ОСББ «Матросова 21». Співпозивачі стверджують, що вони не були повідомлені та не знали про проведення в грудні 2017 установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21» та були позбавлені здійснити вплив на результати голосування, а допущені порушення процедури скликання установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21» є такими, які неможливо усунути. З наведених підстав співпозивачами в порядку ст.110 Цивільного кодексу України заявлено позовну вимогу про ліквідацію юридичної особи через допущені при створенні юридичної особи порушення, які не можна усунути.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Також, згідно з ч.2 ст. 42 та ч.1 ст.43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; учасники судового процесу зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Суд при цьому зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтею 162 цього Кодексу, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору.

В пунктах 4, 5 та 8 ч.3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Відповідно до ч.2 та ч.3 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Верховний Суд у пункті 59 постанови від 12.01.2023 у справі №917/559/21 сформулював такий висновок щодо застосування норми статі 110 Цивільного кодексу України у подібних правовідносинах: позивач, звертаючись із зазначеним позовом, повинен довести, які саме порушення були допущені при створенні ОСББ, чи є вони такими, що їх неможливо усунути, яким саме чином створення та діяльність ОСББ порушують його права чи законні інтереси позивача, як учасника ОСББ, зазначити яке його право та у який спосіб може бути відновлено внаслідок задоволення цього позову, та обґрунтувати співмірність балансу своїх прав, законних інтересів та прав і законних інтересів інших співвласників багатоквартирного будинку, які не вимагають припинення ОСББ.

В той же час, позовна заява співпозивачів наведеним вимогам ч.3 ст.162, ч.2 та ч.3 ст.164 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням правового висновку постанови Верховного Суду від 12.01.2023 у справі №917/559/21 не відповідає, а саме.

Співпозивачі в позовній заяві зазначають, що вони не були повідомлені про проведення установчих зборів щодо створення ОСББ «Матросова 21» в грудні 2017. В той же час, співпозивачі в позовній заяві не зазначили, коли саме їм стало відомо про створення ОСББ та про порушення їх права взяти участь в установчих зборах щодо створення ОСББ.

Також, співпозивачі в позовній заяві зазначають, що вони були позбавлені можливості здійснити вплив на результати голосування при проведенні установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21». Однак при цьому позовна заява не містить ніякого обґрунтування з посиланням на докази того, чи був би цей вплив співпозивачів істотним на результати голосування установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21», якщо інші співвласники багатоквартирного будинку голосували на цих зборах за створення ОСББ і не вимагають припинення цього ОСББ. Отже, позовна заява будь-якого обґрунтування щодо істотності можливого впливу співпозивачів на результати голосування установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21» не містить.

Співпозивачі в позовній заяві (розділ 3, стор.13-15) наводять перелік прав, які, як стверджують при цьому співпозивачі, були порушені внаслідок проведення в грудні 2017 року установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21», а саме: 1) право на участь в управлінні багатоквартирними будинками; 2) принцип рівності прав та рівності перед законом; 3) право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; 4) право власності на майно, що є у спільній сумісній власності співвласників багатоквартирних будинків.

Водночас, позовна заява не містить обґрунтування того, яким чином в обраний позивачем спосіб (ліквідація відповідача) ці права будуть відновлені внаслідок задоволення цього позову.

Пунктом 5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: зазначення доказів, що підтверджують виклад обставин спору. Відповідно до ч.3 ст.164 цього Кодексу у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

У позовній заяві співпозивачі посилаються на наявність певних доказів, які не можуть бути подані співпозивачами разом з позовною заявою внаслідок неотримання цих доказів у відповідь на адвокатські запити адвоката Дяченка І.В., а саме:

- у відповідь на адвокатські запити від 29.07.2024 №01-29/07-24 та від 31.07.2024 №-01-31/07-24, адресовані ОСББ «Матросова 21»;

- у відповідь на адвокатський запит від 11.07.2024 №02-11/07/024, адресований Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради.

Однак, із позовної заяви випливає, що від моменту подання адвокатом співпозивачів цих адвокатських запитів (липень 2024) до моменту подання співпозивачами даної позовної заяви до Господарського суду Київської області (вересень 2024) пройшов достатній час, протягом якого адвокату повинні вже бути надані або відповіді на адвокатський запит або повідомлення про продовження строку розгляду адвокатського запиту.

В той же час співпозивачі, зазначаючи в позовній заяві про неможливість подання ними в якості доказів відповідей на вказані адвокатські запити, тим не менш не вказали в позовній заяві: 1) чи співпозивачі мають намір самостійно подати ці докази суду на підтвердження своїх позовних вимог і розумно ще очікують отримати відповіді на адвокатські запити; 2) або ж у співпозивачів існують труднощі в отриманні відповідей на адвокатські запити самостійно і співпозивачі мають намір просити суд витребувати ці докази (суд в такому разі звертає увагу співпозивачів, що клопотання про витребування доказів додається до позовної заяви відповідно до вимог ч.3 ст.164 Господарського процесуального кодексу України).

Наведене є недоліками позовної заяви.

Враховуючи викладене, співпозивачам необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162, ч.2 та ч.3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України та подати:

1) уточнення до позовної заяви із викладом обставин спору з посиланням на докази, обґрунтування порушеного права та обраного співпозивачами способу захисту порушеного права, а саме:

1.1. виклад того, коли і за яких обставин співпозивачам стало відомо про створення ОСББ та про порушення їх права взяти участь в установчих зборах щодо створення ОСББ;

1.2. обґрунтування з посиланням на докази того, чи був би вплив співпозивачів істотним на результати голосування установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21», якщо інші співвласники багатоквартирного будинку голосували на цих зборах за створення цього ОСББ і не вимагають припинення цього ОСББ;

1.3. обґрунтування того, яким чином в обраний співпозивачами спосіб (ліквідація відповідача) права співпозивачів, які, як стверджують співпозивачі в позові, були порушені, будуть відновлені внаслідок задоволення цього позову;

2) клопотання про витребування доказів, якщо співпозивачі мають намір просити суд витребувати докази.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч.1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання відповідачу позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити співпозивачам строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із викладом обставин справи з посиланням на докази, обґрунтування порушеного права та обраного позивачем способу захисту порушеного права, а саме:

3.1.1. викладом обставин того, коли і за яких обставин співпозивачам стало відомо про створення ОСББ та про порушення їх права взяти участь в установчих зборах щодо створення ОСББ;

3.1.2. обґрунтування з посиланням на докази того, чи був би вплив співпозивачів істотним на результати голосування установчих зборів по створенню ОСББ «Матросова 21», якщо інші співвласники багатоквартирного будинку голосували на цих зборах за створення цього ОСББ і не вимагають припинення цього ОСББ;

3.1.3. обґрунтування того, яким чином в обраний співпозивачами спосіб (ліквідація відповідача) права співпозивачів, які, як стверджують співпозивачі в позові, були порушені, будуть відновлені внаслідок задоволення цього позову;

3.2. клопотання про витребування доказів, якщо співпозивачі мають намір просити суд витребувати ці докази;

3.3. доказів на підтвердження викладених співпозивачами обставин в уточненнях до позовної заяви з урахуванням даної ухвали господарського суду про залишення позову без руху, якщо такі докази не були подані разом з позовною заявою.

4. Подати суду докази направлення відповідачу документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 16.09.2024 №911/2413/24.

5. Попередити співпозивачів про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 16.09.2024 та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова