УХВАЛА

16 вересня 2024 року

м. Київ

cправа № 910/14228/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Бакуліної С.В. (доповідач),

розглянувши матеріали касаційної скарги Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD)

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2024 (головуючий суддя - Шапран В.В., судді: Буравльов С.І., Андрієнко В.В.) та рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2024 (суддя Зеленіна Н.І.)

у справі №910/14228/22

за позовом Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD)

до 1. Держави України в особі Міністерства оборони України;

2. Міністерства оборони України;

3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Кастодіан Гарант";

4. Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів:

1. Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

2. Військової частини НОМЕР_2 ;

3. Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку;

4. Акціонерного товариства "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта";

5. Приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Микитенко Юлії Володимирівни;

6. Державного реєстратора виконавчого комітету Кременчуцького району Полтавської області Дмитренко Алли Вікторівни;

7. Публічного акціонерного товариства "Національний депозитарій України";

8. Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України";

9. Кабінету Міністрів України

про визнання права власності на прості іменні акції бездокументарної форми існування, витребування з володіння Держави Україна в особі Міністерства оборони України простих іменних акцій бездокументарної форми існування та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2022 року Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) звернулося з позовом до Держави України в особі Міністерства оборони України, Міністерства оборони України, Товариства з обмеженою відповідальністю "Кастодіан Гарант" та Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про:

- визнання права власності на прості іменні акції бездокументарної форми існування, які були випущені ПАТ "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" у кількості 77 451 125 штук номінальною вартістю 0,50 грн, що становить 5,2287% від загальної кількості акцій у статутному капіталі ПАТ "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта";

- витребування з володіння (стягнення з) Держави Україна в особі Міністерства оборони України простих іменних акцій бездокументарної форми існування, які були випущені ПАТ "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" у кількості 77 451 125 штук номінальною вартістю 0,50 грн, що становить 5,2287% від загальної кількості акцій у статутному капіталі ПАТ "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта";

- зобов`язання депозитарної установи Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" виконати безумовну депозитарну операцію - списання з рахунку в цінних паперах Держави Україна в особі Міністерства оборони України простих іменних акцій бездокументарної форми існування, які були випущені ПАТ "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" у кількості 77 451 125 штук номінальною вартістю 0,50 грн, що становить 5,2287% від загальної кількості акцій у статутному капіталі, на рахунок №404277-СУ20003055 у цінних паперах компанії Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) у депозитарній установі Товаристві з обмеженою відповідальністю "Кастодіан Гарант";

- зобов`язання депозитарної установи Товариства з обмеженою відповідальністю "Кастодіан Гарант" виконати безумовну депозитарну операцію - зарахування простих іменних акцій бездокументарної форми існування, які були випущені ПАТ "Транснаціональна фінансово-промислова нафтова компанія "Укртатнафта" у кількості 77 451 125 штук номінальною вартістю 0,50 грн, що становить 5,2287% від загальної кількості акцій у статутному капіталі, на рахунок №404277-СУ20003055 у цінних паперах компанії Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD), які списуються з рахунку у цінних паперах Держави Україна в особі Міністерства оборони України.

Господарський суд міста Києва рішенням від 18.10.2023 у справі №910/14228/22, яке Північний апеляційний господарський суд залишив без змін постановою від 23.07.2024, у задоволенні позовних вимог Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) відмовив повністю.

Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) звернулось 26.08.2024 через систему "Електронний суд" до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить: (1) поновити строк на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2024 у цій справі; (2) скасувати зазначені судові рішення та передати справу на новий розгляд.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, вона залишається без руху.

1. Щодо підстав касаційного оскарження судових рішень.

Пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК унормовано, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 287 ГПК учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.

Пунктом першим частини другої статті 287 ГПК передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, скаржник посилається на пункт 1 частини другої статті 287 ГПК, зазначаючи, що при ухваленні оскаржуваних рішень судів попередніх інстанцій не було враховано висновків викладених в постановах Верховного Суду, які перелічені в касаційній скарзі (без чіткого зазначення стосовно якої/яких норми/норм права у подібних правовідносинах Верховним Судом викладено і який саме висновок у постановах у цих справах).

Так, якщо підставою для відкриття касаційного провадження скаржник вважає наявність випадку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, він повинен вказати норму права, висновок про застосування якої був сформований Верховним Судом, дату прийняття відповідного судового рішення та номер справи, навести сам висновок і в чому полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці.

Разом з тим, скаржником не дотримано вимоги пункту 5 частини другої статті 290 ГПК, оскільки в касаційній скарзі ним наведено постанови Верховного Суду, втім не зазначено норму/норми права, висновок про застосування якої був сформований Верховним Судом, не наведено сам висновок і в чому полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці.

У зв`язку з вищенаведеним, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху відповідно до частини другої статті 292 ГПК.

Отже, способом усунення недоліків касаційної скарги Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2024 у справі №910/14228/22 є викладення касаційної скарги у новій редакції із чітким зазначенням норми/норм права, висновок про застосування якої був сформований Верховним Судом, навести сам висновок і в чому полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці.

2. Щодо сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2022 установлено у розмірі 2 481 грн.

Предметом позову, з яким у 2022 році Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) звернулось до Господарського суду міста Києва, є: (1) визнання права власності на прості іменні акції у кількості 77 451 125 штук номінальною вартістю 0,50 грн та витребування їх з володіння (стягнення з) Держави Україна в особі Міністерства оборони України; (2) зобов`язання депозитарної установи Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" виконати безумовну депозитарну операцію - списання з рахунку в цінних паперах Держави Україна в особі Міністерства оборони України простих іменних акцій на рахунок №404277-СУ20003055 у цінних паперах компанії Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) у депозитарній установі Товаристві з обмеженою відповідальністю "Кастодіан Гарант"; (3) зобов`язання депозитарної установи Товариства з обмеженою відповідальністю "Кастодіан Гарант" виконати безумовну депозитарну операцію - зарахування простих іменних акцій бездокументарної форми існування на рахунок №404277-СУ20003055 у цінних паперах компанії Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD), які списуються з рахунку у цінних паперах Держави Україна в особі Міністерства оборони України.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таким чином позовна вимога про визнання права власності на акції має вартісну оцінку, носить майновий характер і розмір ставок судового збору за її подання визначається за вимогами статті 4 Закону, виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Скаржник оскаржує судові рішення попередніх інстанцій, якими відмовлено в задоволенні двох вимог немайнового характеру та вимоги майнового характеру (визнання права власності на іменні акції у кількості 77 451 125 штук номінальною вартістю 0,50 грн, загальна вартість яких становить 38 725 562,50 грн)

Підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З урахуванням наведеного при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір на загальну суму 937 352,70 грн, з якої 7 939,20 грн ((2 481 х 2-ві вимоги немайнового характеру) х 200% ставки)) х 0,8 коефіцієнту) - щодо немайнових вимог та 929 413,50 грн ((38 725 562,50 х 1,5%) х 200 % (ставка)) х 0,8 коефіцієнту) - стосовно вимоги майнового характеру.

Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) до касаційної скарги не додало документа, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі; водночас заявлено клопотання про відстрочку сплати судового збору.

Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення підпунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення підпункту 3 частини першої статті 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

З огляду на те, що скаржник є юридичною особою, а предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, доводи клопотання про наявність підстав для відстрочки сплати судового збору відхиляються.

Скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, тобто касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ураховуючи викладене, касаційна скарга Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2024 у справі №910/14228/22 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК, із наданням скаржникові строку для усунення зазначених недоліків, а саме: (1) викладення касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства; (2) подання Суду документа про сплату (зарахування) судового збору за подання касаційної скарги на загальну суму 937 352,70 грн за наведеними нижче реквізитами:

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: UA0026007;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга, та дата судового рішення, що оскаржується.

Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду.

При цьому звертається увага скаржника на те, що заяву про усунення недоліків (касаційної скарги у новій редакції), подану на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши Суду докази такого надіслання.

Згідно з частиною четвертою статті 174 та частиною другою статті 292 ГПК, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292, 314 ГПК, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2024 у справі №910/14228/22.

2. Касаційну скаргу Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD) на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.07.2024 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.10.2024 у справі №910/14228/22 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

4. Роз`яснити Бісато Консалтінг ЛТД (Besato Consulting LTD), що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Бакуліна