УХВАЛА

19 вересня 2024 року

м. Київ

cправа № 914/3142/15

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Волковицька Н. О. - головуючий, Могил С. К., Случ О. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Комунального закладу Львівської обласної ради "Школа вищої спортивної майстерності",

на рішення Господарського суду Львівської області від 29.01.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 06.08.2024 у справі

за позовом заступника керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, в інтересах держави в особі органів, уповноважених здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах:

1) Міністерства оборони України,

2) Квартирно-експлуатаційного відділу м. Львова

до 1) Комунального закладу Львівської обласної ради "Школа вищої спортивної майстерності",

2) Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради,

треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача:

1) Виробниче підприємство "Мисливець",

2) ОСОБА_1 ,

3) Львівська обласна рада,

про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння; визнання незаконним і скасування розпорядження Шевченківської районної державної адміністрації Львівської міської ради № 2130 від 22.12.2005

ВСТАНОВИВ:

02.09.2024 до Касаційного господарського суду надійшла касаційна скарга Комунального закладу Львівської обласної ради "Школа вищої спортивної майстерності" на рішення Господарського суду Львівської області від 29.01.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 06.08.2024 (повний текст складено 13.08.2024) у справі № 914/3142/15.

Приймаючи викладені скаржником обґрунтування підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 3 та 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), колегія суддів дійшла висновку про те, що матеріали касаційної скарги Комунального закладу Львівської обласної ради "Школа вищої спортивної майстерності" відповідають вимогам статей 287-291 ГПК України, є достатніми для відкриття касаційного провадження у справі, яка відповідно до частини третьої статті 301 ГПК України підлягає розгляду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

У поданій касаційній скарзі викладено клопотання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень у цій справі до закінчення їх перегляду у касаційному порядку, обґрунтоване тим, що на виконання оскаржуваних судових рішень видано наказ, тому може бути проведено державну реєстрацію права власності майна за державою в особі Міністерства оборони України та автоматично скасовано реєстрацію за скаржником, про що інформація також розповсюджується в мережі Інтернет; вилучення нежитлових будівель може призвести до нових спорів щодо майна скаржника, яке знаходиться на території розміщення витребуваних будівель, де також розташована база олімпійської підготовки спортсменів та навчання цивільного населення з поводження зі зброєю, отже витребування цього майна призведе до припинення вказаної діяльності.

Посилаючись на ймовірність утруднення повороту виконання рішення, у разі його скасування, та збалансованість інтересів сторін, заявник вважає, що необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, оскільки його фінансування, як комунального закладу, здійснюється за рахунок Львівської обласної військової адміністрації, що призведе до збитків держави.

Розглянувши клопотання скаржника, суд відмовляє в його задоволенні, зважаючи на таке.

Положення статті 332 ГПК України надають суду касаційної інстанції право зупинити виконання (дію) оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Водночас, застосування відповідних повноважень має бути обґрунтованим, а підстави - вагомими, оскільки у такому випадку інша сторона у справі (учасники справи), на користь якої постановлено рішення, буде обмежена у праві на задоволення своїх вимог.

Заява (клопотання) про зупинення виконання (дії) судових рішень повинна містити не лише посилання на правові норми, що надають суду можливість здійснити таку процесуальну дію, насамперед вона має бути обґрунтованою посиланням на конкретні обставини, які у даному випадку можуть утруднити поворот виконання судового рішення і наявністю доказів на підтвердження таких обставин.

Водночас скаржник не додає доказів примусового виконання оскаржуваних рішень, а викладені в клопотанні доводи щодо забезпечення запобігання порушення прав скаржника та завдання йому збитків, що неможливе внаслідок виконання судових рішень, не підтверджені відповідними доказами.

Суд, вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідності забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.

Суд має право зупинити виконання (дію) судових рішень, зокрема, якщо кінцеве рішення невідворотне та його негайне виконання може завдати значної шкоди. При цьому сторона, проти якої ухвалено судове рішення у справі, має обґрунтувати свою заяву належним чином і навести обґрунтування його вимог та довести, що захист його прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для відновлення порушених прав необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, або буде неможливим повернення виконання судових рішень або зупинення їх дії у разі, якщо вони будуть скасовані.

Разом з тим в ухвалі про зупинення виконання (дії) судового рішення суд не вправі обґрунтовувати своє рішення припущеннями, суд має навести підстави для такого зупинення.

Діючим законодавством, у тому числі процесуальним, передбачено право кожної особи на захист своїх прав та інтересів у суді, у разі їх порушення, невизнання або оспорювання.

Лише посилання на потенційну можливість настання негативних наслідків, без подання відповідних доказів, не є тією безумовною підставою для зупинення виконання (дії) судового рішення.

У разі зміни або скасування судового рішення після його виконання статтею 333 ГПК України унормовано вирішення питання про поворот виконання рішення, постанови.

Касаційний суд не може ставити під сумнів законність судових рішень судів попередніх інстанцій тільки через те, що такі судові рішення оскаржено і скаржник вважає їх незаконними.

Статтею 7 ГПК України передбачено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Відповідно до частини 1 статті 46 цього Кодексу сторони користуються рівними процесуальними правами.

На підставі наведеного колегія суддів дійшла висновку, що надання стороні будь-яких переваг, призведе до порушення однієї з основних засад господарського судочинства - рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Керуючись статтями 234, 235, 287-291, 294, 298, 301, 332 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Комунального закладу Львівської обласної ради "Школа вищої спортивної майстерності" на рішення Господарського суду Львівської області від 29.01.2024 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 06.08.2024 у справі №914/3142/15.

2. Призначити розгляд справи у судовому засіданні 19 листопада 2024 року о 10:30 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул.О. Копиленка, 6, зал судових засідань № 332.

3. Надати учасникам справи строк для подання відзивів на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзивів та доданих до них документів іншим учасникам справи до 14.10.2024 з урахуванням положень статті 42 ГПК України.

4. Відмовити Комунальному закладу Львівської обласної ради "Школа вищої спортивної майстерності" у задоволені клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Львівської області від 29.01.2024 та постанови Західного апеляційного господарського суду від 06.08.2024 у справі №914/3142/15.

5. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

6. Витребувати з Господарського суду Львівської області та/або Західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 914/3142/15.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Волковицька

Судді С. К. Могил

О. В. Случ

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати, проте в умовах воєнного стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Просимо поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до суду та до інших учасників справи, у зв`язку з чим максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 ГПК України.

Згідно з новою редакцією частин п`ятої ? дев`ятої статті 6 ГПК України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами", суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи ? підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄСІТС, у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитись з матеріалами справи через ЄСІТС.

Реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.