ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"16" вересня 2024 р. Справа№ 911/542/24

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Буравльов С.І.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Київської області від 06.05.2024 р.

у справі № 911/542/24 (суддя - Бабкіна В.М.)

за позовом Акціонерного товариства "Банк інвестицій та заощаджень"

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Омега Консалтинг Груп"

2. ОСОБА_1

про солідарне стягнення 426742,88 грн

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Банк інвестицій та заощаджень" звернулось з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Омега Консалтинг Груп" та ОСОБА_1 про солідарне стягнення 426742,88 грн заборгованості за кредитним договором № SME/BC/05-42 від 20.10.2021 р., з яких: 346998,89 грн. основного боргу, 33,99 грн. простроченої заборгованості за процентами, 79710,00 грн. простроченої заборгованості за комісією.

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.05.2024 р. у справі № 911/542/24 позов Акціонерного товариства "Банк інвестицій та заощаджень" задоволено в повному обсязі.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 05.08.2024 р. через систему "Електронний суд" подав апеляційну скаргу (безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду), у якій просить скасувати оскаржуване рішення в частині стягнення 194453,85 грн та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Також у тексті апеляційної скарги заявником викладено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду на підставі ч. 2 ст. 256 ГПК України.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 05.08.2024 р. апеляційну скаргу у справі № 911/542/24 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Шапран В.В., Корсак В.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.08.2024 р. відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 06.05.2024 р. до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи № 911/542/24.

До суду 28.08.2024 р. надійшли матеріали справи № 911/542/24.

Згідно з ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з Законом України "Про державний бюджет України на 2024 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 р. складає 3028,00 грн.

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на вищевикладені приписи Закону України "Про судовий збір", зважаючи на те, що скаржником оскаржується рішення суду в частині стягнення 194453,85 грн, апеляційна скарга подана в електронній формі, сума судового збору, яка повинна бути сплачена заявником за подання даної апеляційної скарги, становить 3633,30 грн та розраховується наступним чином: 3028,00 грн (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви)*150% (при поданні апеляційної скарги)*0,8 = 3633,60 грн.

Разом з цим, до апеляційної скарги ОСОБА_1 не додано жодних доказів сплати судового збору за її подання. Натомість скаржник порушив клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Клопотання мотивоване тим, відповідач-2 має вкрай тяжкий фінансовий стан, оскільки все майно заарештовано приватним виконавцем і скаржник не має змоги користуватися своїми банківськими рахунками.

Також відповідач-2 є членом багатодітної сім`ї. Однак жодних документів на підтверження викладених обставин до апеляційної скарги не додано.

На підтвердження своїх доводів скаржником долучено до апеляційної скарги виписки по рахункам за період з 01.03.2024 р. по 31.07.2024 р. та постанови про арешт коштів боржника.

Розглянувши подане скаржником клопотання, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Статтею 8 Закону "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 цієї статті.

У пункті 37 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 р. у справі № 0940/2276/18 зроблено висновок про те, що з аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Суд зазначає, що положення статей ГПК України та Закону України "Про судовий збір" не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 р. у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява № 71731/01; пункти 63-64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 р. у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява № 73547/01).

З урахуванням зазначених рішень Європейського суду з прав людини, Верховний Суд у постановах від 21.10.2022 р. у справі № 905/1059/21 та від 30.11.2022 р. у справі № 905/1060/21, зробив висновок, що скрутний майновий стан підтверджується відповідними доказами, які містять інформацію, у тому числі, щодо наявності/відсутності коштів (на банківських або депозитних рахунках), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів.

Крім того, Верховний Суд неодноразово вказував, що загальна сума отриманих доходів фізичною особою може бути підтверджена довідкою про доходи фізичної особи за попередній рік, виданою органом Державної податкової служби України, інформацією із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків та довідкою Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7 (див. ухвали Верховного Суду від 24.01.2024 р. у справі № 921/2/21(921/463/22), від 17.07.2023 р. у справі № /14112/20-ц, від 03.05.2022 р. у справі № 914/1147/20, від 10.11.2021 р. у справі № 922/1429/19, від 06.06.2021 р. у справі № 922/1775/19 та інші).

На підтвердження свого фінансового становища ОСОБА_1 надано виписки по рахункам за період з 01.03.2024 р. по 31.07.2024 р. та постанови про арешт коштів боржника. При цьому, скаржником не надано: довідки про доходи фізичної особи за попередній рік (2023 р.), виданої органом Державної податкової служби України, довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 або ОК-7; документів щодо наявності банківських рахунків із зазначенням коштів на них, тощо.

При цьому, враховуючи, що відповідач-2 звертається до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою в 2024 році, та відповідно просить звільнити його від сплати судового збору за подання такої скарги, належним доказом існування підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону "Про судовий збір", є саме довідка з органу Державної податкової служби України про розмір доходів за 2023 рік. Однак скаржник такої довідки не надав.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.11.2020 у справі №9901/77/20 (пункти 29, 30).

Оцінивши доводи ОСОБА_1 , наведені в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги та докази додані до нього, з огляду на відсутність інших документів, які б свідчили, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні даного клопотання, оскільки скаржником не вжито всіх можливих заходів задля доведення відсутності реального доходу.

Поряд з цим суд апеляційної інстанції зауважує, що судовий збір сам по собі не обмежує право особи на справедливий суд.

Так, у пунктах 59-61 рішення від 19.06.2001 р. у справі "Kreuz v. Poland" (заява № 28249/95) ЄСПЛ зазначив, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду.

Більше того, Суд вважає, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Закону України "Про судовий збір" платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Отже, за загальним правилом судовий збір за подання апеляційних та касаційних скарг сплачується будь-якою особою, яка подає відповідну скаргу. Тобто за загальним правилом особи, які подають апеляційну та касаційну скарги (як позивачі, так і відповідачі), мають рівні обов`язки щодо сплати судового збору за подання таких скарг.

Оскільки скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених п. 2. ч. 3 ст. 258 ГПК України.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу частина 1 статті 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 06.05.2024 р. у справі № 911/542/24 підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави несплати судового збору за її подання у встановлених порядку та розмірі.

При цьому колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо відповідач-2 не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

До вирішення вищевикладених обставин клопотання заявника про поновлення пропущеного строку не розглядається.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді Буравльова С.І. у відпустці з 19.08.2024 р. по 13.09.2024 р. включно питання про залишення апеляційної скарги без руху вирішується невідкладно після усунення вказаної обставини.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

2. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 06.05.2024 р. у справі № 911/542/24 залишити без руху, надавши скаржникові строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

3. Попередити ОСОБА_1 , що у випадку неусунення у встановлений термін недоліків, дана апеляційна скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя С.І. Буравльов