УХВАЛА

про витребування доказів та відкладення підготовчого засідання

м. Київ

05.09.2024Справа № 910/7915/24

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А. М., при секретарі судового засідання Старовойтова Є. А., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВО-ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ОМЕГА-АВТОПОСТАВКА" 62495, Харківська обл., Харківський р-н, селище міського типу Васищеве, вул. ПРОМИСЛОВА, будинок 1

до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) АДРЕСА_1

про визнання протиправним та скасування наказу

Представники сторін:

від позивача: Лончак Т. І.

від відповідача: Луговик Є. В.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВО-ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ОМЕГА-АВТОПОСТАВКА" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправним та скасування наказу, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати Наказ від 26.08.2023 року №781-АГ "Про примусове відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану", виданий ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) та погоджений начальником Бучанської військової районної адміністрації Київської області Данилом Мавляновим;

- вилучити у ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВО-ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ОМЕГА- АВТОПОСТАВКА" майно на суму 5 148 152,00 грн., вилучене за Актом про примусове відчуження №30/11-23-ПВМ від 01.12.2023 року згідно наведеного переліку.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржуваний наказ виданий з перевищенням повноважень, передбачених Законом України "Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану", прийнятий з порушенням принципу пропорційності втручання в мирне володіння майном та порушує право власності товариства.

Також в позовній заяві викладено клопотання про витребування доказів згідно ст. 81 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.07.2024 року у справі № 910/7915/24 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2024 року за результатами розгляду заяви позивача про усунення недоліків позовної заяви, останню прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/7915/24, приймаючи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом на підставі ч.3 ст. 12 ГПК України постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 05.09.2024 року.

Також зазначеною ухвалою задоволено клопотання представника позивача згідно ст. 81 ГПК України про витребування доказів у відповідача, витребувано у Окремої комендатури охорони і забезпечення Державної прикордонної служби України належним чином засвідчені копії Наказу від 26.08.2023 року №781-АГ "Про примусове відчуження майна в умовах правового режиму воєнного стану" та Розпорядження Адміністрації державної прикордонної служби України від 14.04.2023 року №71/40409/23-Вих.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.08.2024 року задоволено заяву представника позивача від 29.07.2024 року про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У підготовче судове засідання 05.09.2024 року з`явився уповноважений представник відповідача, уповноважений представник позивача приймав участь у засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Судом повідомлено, що до початку судового засідання 30.07.2024 року через систему "Електронний суд" на виконання ухвали суду від 24.07.2024 року 30.07.2024 представником відповідача подано заяву б/н від 29.07.2024 року про долучення витребуваних вказаною ухвалою суду документів.

Також, 31.07.2024 року через систему "Електронний суд" представником відповідача подано заяву б/н від 31.07.2024 року про виправлення описки в заяві б/н від 30.07.2024 року в частині визначення процесуального статусу заявника.

Окрім цього, через систему "Електронний суд" надійшли: 05.08.2024 року від представника відповідача - відзив б/н від 02.08.2024 року на позовну заяву, з доказами надсилання копії на адресу позивача, а також 05.08.2024 року - заява б/н від 02.08.2024 року про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, з доказами надсилання позивачеві.

В свою чергу, 07.08.2024 року від представника позивача через систему "Електронний суд" надійшла відповідь на відзив б/н від 06.08.2024 року та 26.08.2024 року - клопотання б/н від 23.08.2024 року про витребування доказів згідно ст. 81 ГПК України.

Судом також доведено до відома, що до початку судового засідання через систему "Електронний суд" представником відповідача подано: 20.08.2024 року - письмові пояснення б/н від 20.08.2024 року, відповідно до яких останній просить розглянути питання про наявність в позовній заяві ознак завідомо безпідставного позову та стягнути з представника позивача в дохід Державного бюджету штраф за зловживання процесуальними правами, а також відмовити в задоволенні позову; 02.09.2024 року - заперечення б/н від 02.09.2024 року проти клопотання позивача про витребування доказів.

Зазначені клопотання та документи судом долучено до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 05.09.2024 року представником відповідача подано клопотання б/н від 05.09.2024 року про долучення доказів, а саме листа Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві № 11-02/15913/23 від 17.08.2023 року, яке судом задоволено, даний документ долучено до матеріалів справи.

Розглянувши в судовому засіданні 05.09.2024 року подане представником позивача клопотання про витребування доказів б/н від 23.08.2024, відповідно до якого останній просив суд витребувати у відповідача на підставі ст. 81 ГПК України копій наступних документів:

- документи, що підтверджують власника (власників) та місцезнаходження товарів, відчужених за Актом про примусове відчуження №30/11-23-ПВМ від 01.12.2023 р., станом на дату винесення ухвали суду;

- перелік автомобілів, які є на балансі або використовувалися, ремонтувалися ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) в період з 01.12.2023 року по дату винесення ухвали суду (виключно інформація про марки автомобілів та їх кількість);

- документи, які підтверджують передачу іншим юридичним особам (та містять вказівку на повну назву та код ЄДРПОУ такої особи), вибуття (встановлення, передачу, знищення, тощо) товарів, що були відчужені за Актом про примусове відчуження №30/11-23-ПВМ від 01.12.2023 року, станом 06.08.2024 року судом встановлено, що необхідність витребування зазначених документів обґрунтовується з`ясуванням питання хто на момент розгляду справи є володільцем спірного майна, оскільки відсутність зазначеної інформації унеможливить виконання рішення суду щодо витребування майна в майбутньому, позаяк до розгляду справи будуть залучені не всі особи прав та інтересів яких це стосується.

На підтвердження неможливості самостійного отримання заявлених до витребування доказів представником позивача подано копію направленого відповідачу адвокатського запиту від 15.08.2024 та відповіді на адвокатський запит з відмовою у наданні інформації з огляду на віднесення останньої до інформації з обмеженим доступом, а саме: службової інформації, яка не підлягає розголошенню.

Неможливість подання клопотання про витребування доказів разом з позовом позивач також обґрунтовує тим, що про передачу спірного майна іншій юридичній особі він дізнався тільки з відзиву відповідача.

У підготовчому судовому засіданні 05.09.2024 року представник позивача підтримала вказане клопотання про витребування доказів та просила його задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні 05.09.2024 року заперечив проти даного клопотання, з мотивів, викладених у запереченнях про витребування доказів, зокрема, з посиланням на подання даної заяви з порушенням процесуального строку. Окрім того, на думку відповідача, у поданому клопотанні позивачем не зазначено:

- обставини, які зможе підтвердити інформація про перелік автомобілів, які є на балансі або використовувалися, ремонтувалися відповідачем,

- підстави, з яких випливає, що документи, які підтверджують власника (власників) та місцезнаходження спірного майна, знаходяться у відповідача;

- підстави, з яких випливає, що документи, які підтверджують передачу спірного майна іншим юридичним особам, знаходяться у відповідача.

Суд зазначає, що частиною 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України визначено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частини 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

В свою чергу, за змістом поданого позивачем клопотання зазначено, що товариством здійснено заходи щодо самостійного отримання витребуваних доказів шляхом направлення адвокатського запиту до відповідача, проте останнім необхідні документи надано не було.

За змістом частини другої статті 80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Частиною 1 статті 119 ГПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У будь-якому разі на суд покладено обов`язок надавати оцінку обґрунтованості причин пропуску строку, у тому числі суд має звернути увагу, наскільки швидко й сумлінно діяла сторона при вчиненні відповідної процесуальної дії та мотивувати підстави поновлення цього строку.

Враховуючи той факт, що про обставини передачі спірного майна іншій юридичній особі позивачем було отримано інформацію згідно змісту поданого відповідачем 02.08.2024 року відзиву на позовну заяву, а також приймаючи до уваги неможливість отримання вказаних доказів позивачем самостійно, судом заперечення відповідача проти клопотання про витребування доказів з підстав порушення строку його подання до уваги не приймаються.

Отже, з огляду на викладені вище обставини та наведені норми процесуального законодавства, судом встановлено підстави для визнання поважними причин пропуску позивачем процесуального строку на подання клопотання про витребування доказів.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 7, 8 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребуванні судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені Господарського процесуальним кодексом України.

Таким чином, дослідивши подані матеріали та встановивши відповідність клопотання позивача вимогам ч. 2 ст. 81 ГПК України, суд вважає його обґрунтованим і таким, що підлягає частковому задоволенню, отже, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи вважає за необхідне витребувати у відповідача документи, які підтверджують передачу іншим юридичним особам (та містять вказівку на повну назву та код ЄДРПОУ такої особи), вибуття (встановлення, передачу, знищення, тощо) товарів, що були відчужені за Актом про примусове відчуження №30/11-23-ПВМ від 01.12.2023, станом 06.08.2024 року.

Суд зазначає, що завданням підготовчого провадження, виходячи із змісту ст. 177 ГПК України є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

З метою виконання визначеного у ст. 177 ГПК України завдання підготовчого провадження суд вчиняє передбачені ч. 2 ст. 182 ГПК України дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу (наслідки неявки в судове засідання учасника справи); 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Окрім того, суд звертає увагу на введення з 24.02.2022 військового стану в Україні через агресію Російської Федерації проти України, а також, відповідно, спричинені внаслідок дій країни-агресора випадки оголошення повітряних тривог, планового/аварійного відключення енерго-, водопостачання в місті Києві та інших містах.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з частковим задоволенням клопотання позивача про витребування доказів, з метою надання сторонам можливості реалізувати принцип змагальності, рівності всіх учасників процесу перед законом та судом, забезпечення участі представників у судовому засіданні та надання додаткових доказів в обґрунтування заявлених вимог та заперечень, а також з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи, оцінки та дослідження доказів, суд доходить висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання у справі в межах розумного строку та з урахуванням графіку судових засідань.

Керуючись ст.ст. 81, 177, 179, 181, 183, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Підготовче засідання у справі відкласти на 09.10.24 о 14:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 3.

2. Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити частково.

3. Витребувати у відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) ( АДРЕСА_1 ):

- документи, які підтверджують передачу іншим юридичним особам (та містять вказівку на повну назву та код ЄДРПОУ такої особи), вибуття (встановлення, передачу, знищення, тощо) товарів, що були відчужені за Актом про примусове відчуження №30/11-23-ПВМ від 01.12.2023 року, станом 06.08.2024 року.

4. Повідомити про судове засідання учасників справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України сторонам надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

5. Повідомити учасників справи, що додаткові письмові докази, висновки експертів, клопотання, заяви, пояснення можуть бути подані до суду у строк до 03.10.2024 року (включно) з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 170 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням основних засад (принципів) господарського судочинства, зокрема, змагальності та рівності всіх учасників процесу перед законом та судом.

6. Попередити учасників судового процесу про неприпустимість зловживання процесуальними правами, визначеного ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на сторону, а також невиконання процесуальних обов`язків та створення протиправних перешкод у здійсненні судочинства, та, відповідно, можливість застосування заходів процесуального примусу з підстав та в порядку, визначеному главою 9 ГПК України.

7. Звернути увагу учасників справи на процесуальні права та обов`язки, передбачені ст. 46 ГПК України, зокрема в частині строків подання до суду заяв про збільшення/зменшення позовних вимог, зміни предмету або підстави позову та доказів направлення копій таких заяв та доданих до них документів іншим учасникам справи, а також щодо наслідків неподання таких доказів суду (ч.ч. 2, 3, 5 ст. 46 ГПК України).

8. Звернути увагу сторін, що збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ГПК України (ч. 1 ст. 14 ГПК України).

9. Також суд наголошує на необхідності дотримання вимог частини 6 статті 6 ГПК України в частині обов`язкової реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, та можливості ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами, а також зазначає про процесуальні наслідки, передбачені ГПК України, невчинення відповідних дій щодо реєстрації електронного кабінету.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Селівон