УХВАЛА

12 вересня 2024 року

м. Київ

cправа № 906/931/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Картере В.І.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

про відвід колегії суддів у складі: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я. у справі № 906/931/23

за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 (колегія суддів у складі: Коломис В.В. - головуючий, Саврій В.А., Миханюк М.В.)

та рішення Господарського суду Житомирської області від 19.12.2023 (суддя Вельмакіна Т.М.)

за позовом Міністерства оборони України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект"

про стягнення 80068687,25 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" 03.06.2024 звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 і рішення Господарського суду Житомирської області від 19.12.2023 у справі № 906/931/23.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.06.2024 для розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" у справі № 906/931/23 було визначено колегію суддів у складі: Багай Н.О. - головуючий, Дроботова Т.Б., Чумак Ю.Я.

Ухвалою Верховного Суду від 05.08.2024, зокрема, касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 і рішення Господарського суду Житомирської області від 19.12.2023 у справі № 906/931/23 було повернуто скаржнику у зв`язку з не усуненням Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" недоліків касаційної скарги.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" 07.08.2024 повторно звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 і рішення Господарського суду Житомирської області від 19.12.2023 у справі № 906/931/23.

Протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 07.08.2024 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 і рішення Господарського суду Житомирської області від 19.12.2023 у справі № 906/931/23 було передано на розгляд колегії суддів у складі: Багай Н.О. - головуючий, Дроботова Т.Б., Чумак Ю.Я.

Ухвалою Верховного Суду від 26.08.2024 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 і рішення Господарського суду Житомирської області від 19.12.2023 у справі № 906/931/23 залишено без руху на підставі частин 2, 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків.

10.09.2024 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" до Верховного Суду надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я. у справі № 906/931/23 на підставі пунктів 4, 5 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України.

Вказана заява обґрунтована тим, що автоматизований розподіл касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" проведено з грубим порушенням порядку використання автоматизованої системи документообігу суду і вимог Господарського процесуального кодексу України, оскільки ухвалою Верховного Суду від 05.08.2024 касаційну скаргу було повернуто скаржникові. На думку заявника, положення Господарського процесуального кодексу України не передбачають подальшого здійснення колегією суддів у визначеному складі інших процесуальних дій стосовно касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" у зв`язку з тим, що після прийняття 05.08.2024 ухвали про повернення касаційної скарги здійснення процесуальних дій у справі визначеним складом суду було завершено, а отже, наявні порушення пункту 3 розділу VIII "Автоматизований розподіл судових справ між суддями" Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), та порушення порядку визначення складу суду у Верховному Суді.

За твердженням заявника, вказані обставини свідчать про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів Верховного Суду: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я, які вже брали участь у розгляді справи № 906/931/23 та повертали касаційну скаргу з аналогічних підстав, які зазначені в ухвалі Верховного Суду від 26.08.2024.

Ухвалою Верховного Суду від 11.09.2024 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" про відвід колегії суддів у справі № 906/931/23 визнано необґрунтованою, заяву про відвід та матеріали касаційної скарги передано на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви про відвід колегії суддів: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями Касаційного господарського суду від 12.09.2024 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" про відвід колегії суддів у складі: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я., у цій справі передано на розгляд судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Картере В.І.

Розглянувши матеріали заяви про відвід колегії суддів у складі: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я., Суд відмовляє в її задоволенні з огляду на таке.

Статтями 38, 42 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, зокрема і про відвід колегії суддів.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 ГПК України.

Відповідно до частин 2 та 3 статті 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35 і 36 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частиною першою статті 35 ГПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Наведеними нормами передбачено обов`язкові підстави для відводу (самовідводу) судді. Посилання на відповідну обставину повинно бути обґрунтованим, а сама обставина - такою, що дійсно викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, колегії суддів.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2018 у справі № 9901/22/17).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Хаушильд проти Данії" від 24.05.1989).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду; позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій, поведінки судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність; особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Особа яка подала заяву про відвід судді (суддів), повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді (суддів) у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Європейський суд з прав людини зазначає, що у кожній окремій справі потрібно вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Верховний Суд виходить з того, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного", а заявник не надав жодних доказів, які б підтверджували, що судді: Багай Н.О. - головуючий, Дроботова Т.Б., Чумак Ю.Я. прямо чи побічно заінтересовані у результаті розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект".

Згідно з частиною другою статті 8 Закону "Про судоустрій і статус суддів" суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно із частиною 4 статті 15 цього Закону визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному процесуальним законом.

Частина третя статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до частини першої статті 32 Господарського процесуального кодексу України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. За змістом частини 16 вказаної статті результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина дев`ятнадцята статті 32 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Згідно з пунктом 2.3.13 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у разі повторного надходження до суду позовних заяв, апеляційних і касаційних скарг, з передбачених процесуальним законом підстав.

Розділом VIII "Автоматизований розподіл судових справ між суддями" Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010, визначено порядок автоматизованого розподілу судових справ між суддями, відповідно до якого первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації).

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом: первісного розподілу справи; додаткового визначення суддів; передачі судової справи на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати Верховного Суду; заміни судді в колегії або основного судді; повторного розподілу справи; передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті.

Відповідно до підпункту 4 пункту 21 Розділу VIII "Автоматизований розподіл судових справ між суддями" Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 передача судової справи (матеріалів кримінального провадження) раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті проводиться модулем автоматизованого розподілу щодо апеляційних та касаційних скарг, що надійшли до суду апеляційної чи касаційної інстанцій після визначення судді-доповідача у цій судовій справі.

З метою введення в дію змін, внесених до процесуального законодавства, приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010, у відповідність із нормами процесуального законодавства Пленум Верховного Суду прийняв постанову № 8 від 14.12.2017 "Про затвердження Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу та визначення складу суду у Верховному Суду" (далі - Засади).

Пунктом 1.3 Засад визначено, що збори суддів касаційного суду для здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями визначають у разі необхідності особливості застосування Засад відповідними касаційними судами з урахуванням положень процесуального законодавства.

Користуючись наданим Засадами правом, збори суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду прийняли рішення від 31.01.2022 № 3, згідно з яким касаційні скарги, що надійшли після визначення судді-доповідача у цій справі, крім випадків надходження справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції, після її розгляду палатою, об`єднаною палатою та Великою Палатою, передаються раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів).

Отже, касаційні скарги, які надійшли в межах однієї справи після здійснення автоматизованого розподілу судової справи вперше та визначення судді-доповідача у цій справі, передаються на розгляд саме визначеному судді-доповідачу, крім зазначених вище випадків.

Останнім складом Верховного Суду у справі № 906/931/23 було визначено колегію суддів у складі: Багай Н.О. - головуючий, Дроботова Т.Б., Чумак Ю.Я. згідно із протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 07.08.2024.

Оскільки справа № 906/931/23 вже перебувала у провадженні колегії суддів Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я., та враховуючи те, що ухвалою Верховного Суду від 05.08.2024 було повернуто первісну касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.05.2024 і рішення Господарського суду Житомирської області від 19.12.2023 у справі № 906/931/23, то подана вдруге касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" на ті ж самі судові рішення у справі № 906/931/23 була розподілена шляхом передачі судової справи раніше визначеному складу суду.

З огляду на викладене, розподіл касаційної скарги у цій справі відбувся відповідно до приписів Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010, Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу та визначення складу суду у Верховному Суду та рішення зборів суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.01.2022 № 3, які є діючими та не визнаними недійсними.

Викладені у заяві доводи Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" ґрунтуються виключно на припущеннях. Саме лише припущення не може бути покладено в основу будь-якого судового акту, в тому числі й прийнятого за результатами розгляду заяви про відвід зазначених суддів. Обґрунтованих обставин, які б підтверджували недотримання суддями Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я. об`єктивного та суб`єктивного критеріїв безсторонності суду під час розгляду касаційної скарги у справі № 906/931/23 скаржник не навів, а Верховний Суд не установив.

Враховуючи викладене, розглянувши доводи в обґрунтування заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" про відвід колегії суддів у складі: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я., від розгляду справи № 906/931/23, Верховний Суд дійшов висновку, що вказана заява не містить обґрунтованого посилання на дійсні обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів та можуть бути підставою для відводу відповідно до статей 35, 36 ГПК України. Підстави для задоволення заяви відсутні.

Відповідно до частин 8, 11 статті 39 ГПК України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 234, 235, 314 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельний Альянс Монтажпроект" у задоволенні заяви про відвід колегії суддів у складі: Багай Н.О. - головуючого, Дроботової Т.Б., Чумака Ю.Я. у справі № 906/931/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В. Картере