ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"13" вересня 2024 р. м. Ужгород Справа № 907/699/24

Господарський суд Закарпатської області у складі судді Худенка А.А.,

розглянувши матеріали за позовом

Фізичної особи-підприємець ОСОБА_1 , м. Тячів Тячівського району Закарпатської області

до відповідача Fabesz Nagyker Kft., Мішкольц, Угорщина

про стягнення 4783,20 Євро за Договором купівлі-продажу №2/2024 від 12.03.2024,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Закарпатської області надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємець ОСОБА_1 , м. Тячів Тячівського району Закарпатської області до Fabesz Nagyker Kft., Мішкольц, Угорщина про стягнення 4783,20 Євро за Договором купівлі-продажу №2/2024 від 12.03.2024, покликаючись на положення ст. 525, 526, 612 Цивільного кодексу України, ст. 93, 181 Господарського кодексу України, ст. 4, 162-164, 367 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою суду від 12.08.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк із моменту вручення вказаної ухвали для усунення зазначених недоліків позовної заяви, а саме: належним чином посвідчених перекладів державною (українською) мовою долучених до позову доказів на іноземній мові; документальних доказів щодо надіслання відповідачеві рахунку-фактури №4 від 14.03.2024; доказів у підтвердження правосуб`єктності юридичної особи відповідача (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо) та особи керівника станом на день звернення до суду з даним позовом, супровід таких документів, складених мовами іноземних держав, нотаріально засвідченим перекладом на українську мову; обґрунтованого розрахунку суми заборгованості.

На виконання ухвали від позивача на адресу суду надійшла заява б/н, б/д (вх. №02.3.1-02/6789 від 03.09.2024) про усунення недоліків поданої позовної заяви та долучено копію конверту Господарського суду Закарпатської області, нотаріально засвідчений переклад на українську мову міжнародної товарно-транспортної накладної, обґрунтований розрахунок стягуваної суми та поштову квитанцію з описом вкладення на доказ направлення даної заяви з додатками відповідачу.

Дослідивши матеріали поданої заяви про усунення недоліків суд встановив наступне.

Відповідачем в порушення ст. 174 ГПК України не усунуто недолік щодо надання доказів у підтвердження правосуб`єктності юридичної особи відповідача (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо) та особи керівника станом на день звернення до суду з даним позовом, супровід таких документів, складених мовами іноземних держав, нотаріально засвідченим перекладом на українську мову.

Водночас, позивач зазначає, що у відповідності до приписів ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити в тому числі ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців). А отже, за твердженням позивача, чинним господарським процесуальним кодексом не передбачені вимоги щодо зазначення позивачем у позовній заяві відомостей та доказів у підтвердження правосуб`єктності юридичної особи відповідача (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо) та особи керівника станом на день звернення до суду з даним позовом. Також, позивач звертає увагу суду, що йому такі відомості не відомі.

Однак, згідно ч.1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України Про міжнародне приватне право, Закону України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 365 Господарського процесуального кодексу України іноземні особи мають такі самі процесуальні права та обов`язки, що і громадяни України та юридичні особи, створені за законодавством України, крім винятків, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 74 Закону України Про міжнародне приватне право процесуальна правоздатність і дієздатність іноземних осіб в Україні визначаються відповідно до права України.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про міжнародне приватне право цивільна правоздатність та дієздатність юридичної особи визначається особистим законом юридичної особи. При цьому ст. 25 цього Закону встановлює, що особистим законом юридичної особи вважається право держави місцезнаходження юридичної особи (тобто право держави, у якій юридична особа зареєстрована або іншим чином створена згідно з правом цієї держави).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 8 Закону України Про міжнародне приватне право при застосуванні права іноземної держави суд чи інший орган встановлює зміст його норм згідно з їх офіційним тлумаченням, практикою застосування і доктриною у відповідній іноземній державі. Особи, які беруть участь у справі, мають право подавати документи, що підтверджують зміст норм права іноземної держави, на які вони посилаються в обґрунтуванні своїх вимог або заперечень, іншим чином сприяти суду чи іншому органу у встановленні змісту цих норм.

З метою дотримання вимог законодавства щодо правосуб`єктності сторін даного спору Господарський суд має вживати заходів для встановлення статусу іноземного підприємства чи організації, яка є учасником судового процесу. При цьому доказом правосуб`єктності юридичної особи є сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо.

Підстави визнання підсудності справ з іноземним елементом судам України визначені в ст. 76 Закон України Про міжнародне приватне право.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем не надано належних доказів, що підтверджують правовий статус відповідача (нерезидента України) Fabesz Nagyker Kft., як юридичної особи за законодавством країни, де її створено, зокрема Республіки Угорщина, а саме оригіналу або нотаріально засвідченої копії сертифікатів реєстрації або витягу з торгового реєстру щодо вказаної особи.

Відтак, відсутність вказаних документів унеможливлює встановлення судом статусу відповідача як іноземної юридичної особи, що в свою чергу унеможливлює встановлення наявність процесуальної право- та дієздатності іноземної юридичної особи як учасника господарського процесу, адже це є обов`язком господарського суду під час вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Приписами ст. 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених ст. 162, 164, 172 ГПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачеві спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду заяви про усунення недоліків та наданням доказів у підтвердження правосуб`єктності юридичної особи відповідача (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо) та особи керівника станом на день звернення до суду з даним позовом, супровід таких документів, складених мовами іноземних держав, нотаріально засвідченим перекладом на українську мову;

3. Встановити позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви, який не може перевищувати 10 днів із дня вручення даної ухвали.

4. Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення всіх недоліків заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення у відповідності до ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду на підставі ст. 255 Господарського процесуального кодексу України. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

6. Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя А.А. Худенко